Utarbeidet av Rikstrygdeverket, Oppfølgings- og sykestønadsavdelingen
Hele vedlegget er revidert desember 2003.
Sist endret 02.05.2005, jf overskriften:
1.2 Kvalitetskrav: God saksfremdrift og gode rutiner
Følgende dokumenter må sees i sammenheng med kvalitetsstandarden.
Blankett IA 12-06.10 ”Tidsbegrenset uførestønad /uførepensjon saksbehandlingsblankett”, er et firedelt dokument.
Del 1. - Trygdekontorets mal
Del 2. - Veiledning og kvalitetskrav ved utfylling av trygdekontorets mal
Del 3. - Fylkestrygdekontorets /ressurskontorets mal.
Del 4 - Veiledning og kvalitetskrav ved utfylling av fylkestrygdekontorets /ressurskontorets mal
I tillegg foreligger evalueringsblankett for forsøk med innvilgelse av tidsbegrenset uførestønad etter en uføregrad på hhv 30 og 40 prosent.
Formålet med den nasjonale kvalitetsstandarden for tidsbegrenset uførestønad og uførepensjon er å etablere en felles forståelse for hva som er god kvalitet på uføreområdet. Standarden skal bidra til en riktig og enhetlig saksbehandling av uføresaker. I tillegg skal den legge til rette for systematisk oppfølging og evaluering av kvaliteten på saksbehandlingen. Målsettingen er rett ytelse til rett person til rett tid.
God kvalitet i saksbehandling og oppfølging på uføreområdet forutsetter god kjennskap til de intensjoner og mål som myndighetene har lagt til grunn ved utvikling og iverksetting av ordningene. Dette går frem av rettskildene (lovtekst, forarbeider, praksis på området, mv) og av Rikstrygdeverkets rundskriv. Kvalitetsstandarden skal fungere som et supplement til disse. Standarden er retningsgivende for trygdekontorenes og fylkestrygdekontorenes saksbehandling på lik linje med etatens øvrige administrative retningslinjer og styringssignaler.
Kvalitetsstandarden skal brukes som norm ved saksbehandlingen og den systematiske kvalitetsoppfølgingen. God kvalitet foreligger når det foreligger en riktig forståelse av intensjoner, mål, regelverk og praksis, og saksbehandlingen er i samsvar med de kravene som stilles i standarden. Det er viktig at alle som arbeider med uføresaker gjør seg kjent med innholdet. På grunn av sammenhengen mellom ytelsene i helseaksen legger den også føringer for det arbeidet som utføres i de forutgående trygdefaser. Kvalitetskravene bør derfor også være kjent for de som arbeider på disse områdene.
Kvalitetsstandarden setter kvalitetsmål i forhold til tre faser av saksbehandlingen, som alle har fokus på kvalitet i forhold til bruker.
De tre kvalitetsmålene er :
God kvalitet ved behandling og avgjørelse av krav
God kvalitet ved beregning og iverksetting av ytelse
God kvalitet i oppfølging av stønadsmottakere.
Hvert kvalitetsmål er delt inn i underliggende kvalitetskrav, og disse er ytterligere konkretisert i underpunkter. Som et ledd i arbeidet med å ivareta kravet om god saksfremstilling og riktig vedtak er det også utarbeidet en elektronisk saksbehandlingsblankett med tilhørende veiledning og kvalitetskrav.
Det følger av forvaltningsloven § 11 at trygdeetaten har en alminnelig veiledningsplikt innenfor sitt område, og det er en målsetting at den enkelte bruker skal oppleve god service og kvalitet i møte med etaten.
Gjennom god veiledning og oppfølging skal trygdeetaten bidra til at arbeidstakere kan bli værende i arbeid så lenge som mulig, og at personer som ikke lenger har et arbeidsforhold, kan komme tilbake til arbeidslivet. I samarbeid med brukere, arbeidsgiver og eksterne samarbeidsparter som bl.a. Aetat kan trygdeetaten bidra til å unngå uønsket og unødvendig uførepensjonering, og til at krav om tidsbegrenset uførestønad /uførepensjon fremsettes på riktig tidspunkt. Følgende kvalitetskrav gjelder:
TIDSPUNKT/HENDELSE |
KVALITETSKRAV |
Hele saksbehandlingsfasen. |
• God service overfor bruker i samsvar med de målsettingene som ligger i intensjonsavtalen om et mer inkluderende arbeidsliv. Dette er konkretisert i de kravene som er stilt i mål og prioriteringer og serviceerklæring. |
Ved forespørsel om tidsbegrenset uførestønad /uførepensjon før krav. |
• Utøve veiviserrollen gjennom informasjon og veiledning. • Bidra til at riktig aktivitet kommer i gang. • Vurdere om tidsbegrenset uførestønad /uførepensjon er rett ytelse, eller om det er andre ytelser eller tiltak som bør forsøkes. |
Ved mottakelse av krav om tidsbegrenset uførestønad /uførepensjon. |
• Gi veiledning hvis andre ytelser er aktuelle eller andre tiltak bør forsøkes. • Underrette søker om forventet saksbehandlingstid i samsvar med forvaltningsloven og fylkenes serviceerklæringer. |
[Endret 5/05]
God saksfremdrift og gode rutiner gjennom de ulike fasene av trygdeforløpet er en forutsetning for effektiv ressursutnyttelse og rask saksbehandling. De kravene som stilles til behandlingen av saker på uføreområdet følger av forvaltningsloven, folketrygdloven kapittel 21, administrative styringsdokumenter, brukerhåndbøker og blankettveiledninger og andre administrative rutiner. Følgende krav stilles for at saksfremdrift og rutiner skal anses godt ivaretatt:
KVALITETSKRAV |
KONKRETISERING |
God fremdrift i saksbehandlingen. |
• Unngå uproduktiv ventetid ved behandlingen av den enkelte sak. • Faglig vurdering av hvilke opplysninger som skal innhentes for at saken kan anses som godt opplyst, jf kvalitetskrav 1.3 — godt opplyst sak. • Rask innhenting av nødvendige opplysninger i samsvar med fastsatte rutiner og ”aktiv brukermedvirkning”. • Purring i samsvar med fastsatte rutiner. • Gi tilbakemelding hvis gjeldende rutiner ikke fungerer i samsvar med intensjonene, eller av andre grunner oppfattes som lite hensiktsmessige. |
God samhandling med rådgivende lege. |
• Gode kunnskaper om rådgivende leges rolle, jf vedlegg 2 til rundskriv 20-00 . • Ta saken opp med rådgivende lege ved tvil om de medisinske opplysningene gir et riktig bilde av søkers helsetilstand. • Som hovedregel ta saken opp med rådgivende lege når søker er under 35 år og ikke har en alvorlig lidelse, eller under 45 år og har muskel/ skjelettlidelse eller lettere psykisk lidelse. • Være konkret i spørsmålsstilling ved forelegg til rådgivende lege. |
God samhandling med samarbeidsparter utenfor trygden. |
• Aktiv samhandling med behandlende lege, arbeidsgiver, Aetat eller andre samarbeidsparter i samsvar med de krav som stilles til utøvelse av veiviserrollen eller andre sider av saksforberedelsen. |
Saksbehandling i samsvar med fastsatte rutiner. |
• Ivareta både manuelle og It-messige sider av saksbehandlingen, og se dem i sammenheng. • Foreta registreringer i Infotrygd og DSF i samsvar med brukerhåndbøker, blankettveiledning og kvalitetsstandard for pensjonsområdet. • Ved innvilgelse av tidsbegrenset uførestønad eller uførepensjon eller forhøyelse av uføregrad i en allerede innvilget ytelse skal det skal sendes kopi av siste legeerklæring i egen konvolutt til Rikstrygdeverket, Utredningsavdelingen, Medisinsk koding, Postboks 5200 Nydalen 0426 Oslo. Hver legeerklæring må merkes med TU. Trygdekontoret skal likevel registrere diagnose i feltet på TU VT i rutinen for tidsbegrenset uførestønad |
Det er en forutsetning for riktig vedtak at det foreligger tilstrekkelige og ajourførte opplysninger i saken, og at disse er korrekte, jf forvaltningsloven § 17. Opplysninger skal dokumenteres i den grad det er mulig, og søker bør bidra aktivt til dette. Hva som er tilstrekkelige opplysninger vil til dels være avhengig av forholdene i den enkelte sak. Nedenfor følger en retningsgivende oversikt over de dokumentasjonskravene som foreligger i saker på uføreområdet.
DOKUMENTASJONSKRAV |
|
Kravblankett |
• Skriftlig krav om tidsbegrenset uførestønad /uførepensjon, datert og signert av søker. • Som hovedregel skal krav fremsettes på kravblankett 8.10. Unntak kan gjøres dersom det foreligger fullstendig utfylt krav om rehabiliterings-/attføringspenger av nyere dato og trygdekontoret har alle de opplysningene som er nødvendige. |
Saksrapport (S02) |
• Saksrapport skal være oppdatert frem til innstillingstidspunktet. |
Oppfølgingsrelaterte opplysninger |
• Forvaltningsnotat etter samtaler/møter med medlem eller samarbeidsparter. • Redegjørelse for hvilke aktive tiltak som har vært vurdert /forsøkt av Aetat og trygdeetat, og evt resultatet av disse. • Egenopplysninger fra forutgående trygdefaser dersom det foreligger. |
Medisinske opplysninger
|
• Ajourførte medisinske opplysninger på blankett IA 07-08 (unntak kan gjøres ved spesialisterklæring). I EØS-saker benyttes blankett E 213. • Det skal være vurdert: • Om sykdom foreligger • Om ytterligere behandling kan bedre søkers helsetilstand • Om sykdommen er varig • Hvilken varig funksjonsnedsettelse sykdommen medfører • Hvilken funksjons- og arbeidsevne søker fortsatt antas å ha. • Hvorvidt det er mulig at helsetilstanden kan bedre seg på lengre sikt • Medisinske opplysninger fra tidligere trygdefaser dersom det foreligger. • Har det vært tvil om de medisinske opplysningene gir et riktig bilde av søkers helsetilstand, skal det foreligge en vurdering om dette fra rådgivende lege, evt også fra annen kompetent lege. • Det skal være kontrollert at de medisinske opplysningene er gitt av godkjent lege, jf § § 21-4 , 25-6 og 25-7. |
Opplysninger om funksjonsevnen |
• Konkrete opplysninger om hvilke oppgaver og gjøremål søkeren fremdeles kan utføre i arbeidsliv og i dagligliv til tross for sykdommen. Jf opplysninger i kravblankett pkt 4, legeerklæring, vurderinger fra Aetat, arbeidsgiver, evt samtale med søker. |
Opplysninger om arbeid og inntekt før og etter uførhet |
• Konkrete og bekreftede opplysninger om arbeid og inntekt før og etter uførhet. Om arbeidsplass, arbeidsoppgaver, arbeidstid /stillingsandel og inntekt, med angivelse av hvilket tidspunkt inntekten(e) referer seg til. |
Opplysninger om hjemmearbeid (kun uførepensjon) |
• Når søker skal vurderes mot arbeid i hjemmet, skal det foreligge konkrete opplysninger fra søker selv eller andre om boligens standard og husholdningens størrelse, sammensetning og arbeidsfordeling. |
Opplysninger om yrkesskade/sykdom |
• Når yrkesskade foreligger, se kvalitetskrav i pkt 7 i vedlegg 13 til kap 21 rundskrivet. |
Hjelpeskjema for jord/skog |
• Oppdaterte opplysninger |
Bekreftelse fra UDI i flyktning-/asylsaker |
• Bekreftelse om vedtaksdato for flyktningstatus eller oppholdstillatelse på humanitært grunnlag. |
Opplysninger ved botid eller arbeidsperioder i utlandet. |
• Dokumenterte opplysninger om botid i Norge/medlemstid i avtaleland • Dokumentasjon i samsvar med EØS-rundskriv når krav oversendes FFU. • Opplysinger som kreves i samsvar med andre trygdeavtaler. |
Den elektroniske saksbehandlingsblanketten ”Tidsbegrenset uførestønad /uførepensjon — saksbehandlingsblankett” (blankett IA 12—06.10) skal bidra til god saksfremstilling og riktig vedtak. Den er utformet for å ivareta og forankre to sett av krav til saksbehandlingen i saker som gjelder uføreytelser - prosessuelle og materielle krav - med andre ord kravene til form og innhold.
Nedenfor følger en skjematisk oppstilling av de kravene som stilles til form og innhold i saksbehandlingen i saker som gjelder tidsbegrenset uførestønad og uførepensjon.
LOVHJEMLER |
KVALITETSKRAV SAKSFREMSTILLING OG VEDTAK |
De prosessuelle kravene til saksbehandlingen finnes i hovedsak i forvaltningsloven og i ftl kapittel 21. |
Krav til saksbehandlingsprosessen • Krav til skriftlig saksfremstilling på blankett 12-06.10 både ved behandlingen av krav og ved revurderinger. • Krav til henvisning til relevante dokumenter og rettsregler. Øvrige prosessuelle krav til saksfremstillingen og vedtaket: • Krav til klargjøring av sakens faktiske forhold (faktum) • Krav til klargjøring av hvilke rettsregler som kan ha betydning for saken • Krav til korrekt begrunnelse (anvendelse av rettsreglene på sakens faktiske forhold) • Krav til riktig innstilling og riktig vedtak |
De materielle kravene til saksbehandlingen finnes i hovedsak i ftl kapittel 12. Enkelte bestemmelser i folketrygdlovens kapittel 12 henviser til andre relevante rettsregler, bl a i ftl kapittel 1, 3, 13, 17. I tillegg kommer bestemmelsene i ftl kapittel 22. |
Krav til innhold (materielle krav) De materielle kravene til saksfremstilling og vedtak er knyttet til hver av de fire hoveddelene i blanketten. Dette er: • Saksresyme • Vurdering av vilkår • Trygdekontorets vedtak eller innstilling • Ressurskontorets / Fylkestrygdekontorets vedtak I tillegg er det utarbeidet materielle krav til saksfremstillingen og vedtaket knyttet til spesielle sakstyper. Disse er knyttet til: • Unge uføre • Gjenlevende ektefelle • Yrkesskade • EØS og andre trygdeavtaler |
I tillegg til de alminnelige kravene til saksfremstilling og vedtak som fremgår av tabellen ovenfor, gjelder følgende krav i saker som omfattes av forsøksordningen:
• Det skal fremgå at det er foretatt en særskilt vurdering av hvorvidt de medisinske- og øvrige vilkår for å kunne anvende forsøksordningen er oppfylt.
• Den instans som innvilger tidsbegrenset uførestønad med lavere uføregrad enn 50 prosent etter forsøksordningen, skal fylle ut evalueringsblanketten som ligger lagret på Intranett under Hels/sykdom/uførepensjon/skjemaer.
Brukerne skal underrettes skriftlig om vedtaket så raskt som mulig, jf ftl § 21-10 . Ved melding om vedtak skal standardvedtakene i Infotrygd brukes. Tekstene skal tilpasses den enkelte sak, og det skal alltid gis en individuell og konkret begrunnelse med ugangspunkt i de vurderingene som foreligger i saksbehandlingsblanketten. Individuell begrunnelse er særlig viktig ved avslag og innvilgelse av gradert stønad/pensjon • Begrunnelsen ved avslag skal inneholde en redegjørelse for hvilke regler som er anvendt, og hvilke fakta som er lagt til grunn. Det skal gis en konkret og individuell begrunnelse for hvilke vilkår som ikke anses oppfylt. • Begrunnelsen ved innvilgelse av begge ytelsene skal inneholde en konkret og individuell redegjørelse for hvorfor tidsbegrenset uførestønad/uførepensjon er innvilget, jf. §12-9. I tillegg skal det gis en begrunnelse for fastsatt uføregrad, uføre- og virkningstidspunkt, inntektsnivå før og etter uførhet (inntektsgrense evt inntektstak) og andre spesielle forhold når det er aktuelt. • Ved innvilgelse av tidsbegrenset uførestønad skal det i tillegg gis en orientering og begrunnelse for den innvilgede stønadsperioden, samt en redegjørelse for hvilke forhold som antas å kunne endre seg. Det skal framgå av vedtaket at trygdekontoret skal følge opp brukeren i stønadsperioden. At det skal lages en individuell oppfølgingsplan innen tre måneder i samarbeid mellom trygdekontoret og brukeren. Det skal alltid oppgis en kontaktperson ved bosteds trygdekontoret Jf. krav om begrunnelse i forvaltningsloven § 24 og krav til begrunnelsens innhold i forvaltningsloven § 25. |
Svartiden for behandling av krav om tidsbegrenset uførestønad /uførepensjon skal overholdes. Den fastsettes årlig, og fremgår av trygdeetatens Mål og prioriteringsdokument. Se nærmere om krav til svartid i folketrygdloven § 21-10 og forvaltningsloven § 27 første ledd. |
Reglene for beregning av pensjoner er gitt i folketrygdlovens kapittel 3. Disse reglene sett i sammenheng med bestemmelsene i kapitel 12 om uføregrad og uføretidspunkt gir grunnlag for korrekt beregning av ytelsen. Administrative retningslinjer og kommentarer som er gitt med utgangspunkt i disse reglene skal legges til grunn ved beregning av uførepensjon. I tillegg kommer etatens blankettveiledninger, brukerhåndbøker og nasjonal kvalitetsstandard - pensjonsberegning og utbetaling.
Nedenfor gis en kort oversikt over hovedkravene som gjelder for uførepensjon:
ARBEIDSOPPGAVER |
KVALITETSKRAV |
Utfylling av grunnblankett eller endringsblankett. |
• Riktig blankettvalg i samsvar med blankettveiledning. • Riktig utfylling av blankett i samsvar med vedtak og blankettveiledning og brukerhåndbok. • For ytterligere kvalitetssikring, se nasjonal kvalitetsstandard — pensjonsberegning og utbetaling med tilhørende OBS-lister, sjekklister og hjelpeverktøy. |
Kontroll av pensjonsbrev |
• Alltid manuell kontroll av pensjonsbrevet når det mottas fordi feil utfylt blankett ikke alltid blir avvist i DSF. • For ytterligere kvalitetssikring, se nasjonal kvalitetsstandard - pensjonsberegning og utbetaling. |
Reglene for beregning av tidsbegrenset uførestønad er gitt i folketrygdlovens § 12-13 nr.1. Som for uførepensjon skal disse reglene ses i sammenheng med bestemmelsene i kap.12 om uføregrad og uføretidspunkt, som gir grunnlag for korrekt beregning av ytelsen. Administrative retningslinjer og kommentarer som er gitt med utgangspunkt i disse reglene skal legges til grunn ved beregning av tidsbegrenset uførestønad.
Tidsbegrenset uførestønad beregnes i egen fagrutine i Infotrygd og det vises til brukerhåndboka for tidsbegrenset uførestønad.
Reglene for utbetaling av tidsbegrenset uførestønad /uførepensjon er gitt i folketrygdloven kapittel 22. Administrative retningslinjer og kommentarer som er gitt med utgangspunkt i disse bestemmelsene, skal legges til grunn ved iverksetting av tidsbegrenset uførestønad /uførepensjon.
I tillegg kommer de krav som er gitt for uførepensjon i nasjonal kvalitetsstandard, pensjonsberegning og utbetaling.
Oversikt over hovedkravene som gjelder for uførepensjon:
ARBEIDSOPPGAVER |
KVALITETSKRAV |
Kopi av legeerklæring til RTV |
• Skal alltid sendes RTV for koding av diagnose slik at den trygdemedisinske statistikken blir korrekt. |
Avkorting/samordning med andre pensjoner |
• Sjekke om medlemmet mottar gavepensjon fra arbeidsgiver, og foreta avkorting i samsvar med rundskrivskommentarene til § 12-17 • Sjekk om medlemmet mottar annen samordningspliktig pensjon. • For kvalitetssikring av samordning, se nasjonal kvalitetsstandard - pensjonsberegning og utbetaling, med tilhørende OBS-lister, sjekklister og hjelpeverktøy. |
Iverksetting av løpende utbetaling |
• I samsvar med de kravene som er satt i nasjonal kvalitetsstandard - pensjonsberegning og utbetaling |
Avregning |
• Oversikt over andre folketrygdytelser som er utbetalt i etterbetalingsperioden. • Oversikt over andre instanser som krever refusjon i etterbetalingen eller trekk i løpende ytelse. • Foreta avregning i samsvar med regler og retningslinjer i kap 22 og vedlegg til kap 12. • For ytterligere kvalitetssikring, se OBS-lister i nasjonal kvalitetsstandard for pensjonsområdet. |
Etterbetaling |
• Rask effektuering av etterbetaling, jf § 22-7 . • Konkret redegjørelse til bruker for hvordan etterbetalingsbeløpet er fremkommet. |
Oversikt over hovedkravene som gjelder for tidsbegrenset uførestønad:
ARBEIDSOPPGAVER |
KVALITETSKRAV |
Avkorting /samordning med andre pensjoner |
• Sjekke om medlemmet mottar gavepensjon fra arbeidsgiver, og foreta avkorting i samsvar med rundskrivskommentarene til § 12-17 . Sjekk om medlemmet mottar annen samordningspliktig pensjon. Samordningen skjer på samme måte som ytelser etter kap. 10 og 11, se § 10-17 |
Iverksetting av løpende utbetaling |
• I samsvar med regler og retningslinjer i kap. 22. |
Avregning |
• Oversikt over andre ytelser som er utbetalt i etterbetalingsperioden. • Foreta avregning i samsvar med regler og retningslinjer i kap. 22. |
Etterbetaling |
• Rask effektuering av etterbetaling, jf § 22-7 . • Konkret redegjørelse til bruker for hvordan etterbetalingsbeløpet er fremkommet. |
Folketrygdloven har flere virkemidler som skal motivere mottakerne av uføreytelsene til å forsøke seg i inntektsgivende arbeid. Det er viktig at trygdefunksjonærene har god kjennskap til formål, muligheter og handlingsrom for de ulike virkemidlene og bruker denne kunnskapen i aktivt samhandlingen med brukerne og eksterne samarbeidsparter .
Målsettingen med tidsbegrenset uførestønad er å hindre varig utstøting fra arbeidslivet og dermed forebygge varig uførhet. Gjennom god, individuell oppfølging i stønadsperioden og initiering og tilrettelegging av ulike tiltak, er målet at flest mulig skal komme tilbake i arbeid på heltid eller deltid.
Oppfølging
AKTIVITET |
KVALITETSKRAV |
Plan for oppfølging i stønadsperioden
God individuell oppfølging i stønadsperioden |
• Trygdekontoret skal i samarbeid med stønadsmottakeren drøfte og finne fram til tiltak som kan bedre vedkommendes muligheter til å komme tilbake til arbeid, eller til å øke arbeidsinnsatsen. • Det skal foreligge en skriftlig oppfølgingsplan senest tre mndr. etter vedtak • Oppfølgingen kan bestå i samtaler, deltakelse i nettverks- og/eller aktivitetsgrupper, tiltak og aktiviteter brukeren mener vil styrke hans/hennes arbeidsevne. Eksempler på hva som er kvalitet i oppfølgingen, jfr. ”Veileder for oppfølging av personer som har tidsbegrenset uførestønad” • Aktivt og godt samarbeid (teamarbeid mv) med samarbeidspartnere utenfor trygdeetaten — dvs Aetat, rehabiliteringsansvarlig i kommunen, sosialetat, arbeidsgiver, lege. • Dokumenter alt som konkret har skjedd av aktiviteter, bruk av virkemidler, samtaler, m.v. i oppfølgingsperioden. • Avvik fra planen eller endringer av planen skal dokumenteres |
Revurdering etter § 12-9 |
• Revurderingen skal skje i god tid før fastsatt stønadsperiode er utløpt. • Revurderingen må skje i samhandling med brukeren • Det skal foretas en vurdering av medlemmets inntektsevne på revurderingstidspunktet. |
Bestemmelser som legger til rette for å kombinere arbeid og folketrygdytelse
ARBEID/TRYGD |
AKTIVITETER |
• Friinntekt §12-12 , andre ledd • Hvilende rett til stønad ved arbeidsforsøk, §12-12 tredje og fjerde ledd • Uføregrad ned til 20 %, § 12-11, tredje ledd • Frys av retten til garantipensjon for unge uføre, § 3-21 sjette ledd og §10-10 tredje ledd |
• Aktiv veiledning og orientering om reglene for kombinasjon av arbeid/trygd og de mulighetene som dette gir til mottakere av tidsbegrenset uførestønad. • Informasjon i vedtaket, samtaler og i brosjyremateriell. • I forbindelse med oppfølgingen av personer som mottar tidsbegrenset uførestønad, skal veiledning, motivasjon og fokus på brukerens muligheter til å forsøke seg i arbeid eller å øke arbeidsomfanget, stå sentralt. |
• Gjelder bare uførepensjon |
• |
• Tilbake i arbeid, jf. ” Reaktiviseringsforskriften § 25-13. |
• Samarbeide med uførepensjonister som har mulighet til å gå tilbake til arbeid/øke arbeidsinnsatsen i samsvar med de krav som går fram av mål- og prioriteringsdokumenter. • Samhandle med Aetat, arbeidsgiver, arbeidslivssenteret, evt andre etater i reaktiviseringsarbeidet |
Dersom det skjer vesentlige endringer i noen av de forhold som har betydning for medlemmets inntektsevne skal saken tas opp til revurdering. Medlemmet har plikt til å melde fra om slike endringer.
Trygdekontoret skal følge aktivt opp når det mottar opplysninger som tyder på at det kan ha skjedd vesentlige endringer, det foreligger mulig trygdemisbruk, m.v. Inntektslistene som sendes ut i forbindelse med de årlige inntektskontrollene, er hjelpemidler for trygdekontoret i dette oppfølgingsarbeidet.
AKTIVITETER |
KVALITETSKRAV |
Inntektskontroll
Andre kontrolltiltak, jfr. ”Veiledning og kontroll-metoder ved mistanke om trygdemisbruk”. |
• Gjennomgå kontrollistene i samsvar med kravene i følgeskrivet fra RTV. • Kontrollere om registrert inntektsnivå før uførhet (dvs inntektsgrensen) er korrekt fastsatt, før uføregraden revurderes. • Rapportere resultatene fra inntektskontroll i samsvar med kravene i følgeskrivet. • Være oppmerksom på mulige faresignaler som kan indikere at det foreligger en ”risikosak”. • Foreta de undersøkelser og den oppfølging av saken som er beskrevet i ”veiledning og kontrollmetoder ved mistanke om trygdemisbruk.” • Behandle tilbakekrevingssaker i samsvar med forvaltningsloven og folketrygdloven § § 22-15 og 22-16, og vurdere hvorvidt saken skal til strafferettslig vurdering . |
Revurdering (§12-12) |
• Dersom trygdekontoret får opplysninger som tyder på at det har skjedd vesentlige endringer. • Dersom trygdekontoret får opplysninger som tyder på at innvilget ytelse ikke er i samsvar med lovens bestemmelser. • Det skal være skriftlig saksfremstilling på blankett IA 12-06.10. • Saksbehandling skal for øvrig være i samsvar med de kravene som er knyttet til kvalitetsmål 1 og 2. |