Utarbeidet av Rikstrygdeverket Familiekontoret 01.10.2002
Sist endret 01.01.2013 av Arbeids- og velferdsdirektoratet, Ytelsesavdelingen, Regelverkskontoret jf. overskriften:
- § 4 tredje ledd første punktum - Bortfall av rett til bidragsforskudd på grunn av høy inntekt
Barnepensjon fra folketrygden ytes når en eller begge foreldrene er døde. I begge tilfellene skal retten til bidragsforskudd falle bort, likevel slik at det gjelder visse unntak når bare en av foreldrene er død.
Er begge foreldrene døde, ytes det høyere barnepensjon enn dersom bare en av dem er død. I slike tilfeller må barnepensjonen betraktes som erstatning for begge foreldrenes underholdsplikt, og retten til bidragsforskudd faller bort. Det samme gjelder når barnets mor er død og farskapet ikke er fastslått.
Retten til bidragsforskudd faller bort i tilfeller der den bidragspliktige er død og det utbetales barnepensjon. Barnepensjonen betraktes da som oppfyllelse av forsørgingsplikten til den avdøde. Forskudd kan således heller ikke ytes når barnet er adoptert av en enslig og har barnepensjon etter sin biologiske mor eller far.
Rett til både barnepensjon og bidragsforskudd kan bare oppstå dersom den ene av foreldrene er død og barnet ikke bor sammen med den gjenlevende av foreldrene. I slike tilfeller erstatter pensjonen underholdsplikten til den avdøde, mens forskuddet sikrer at underholdsplikten til den gjenlevende blir oppfylt.
Hvis barnet har rett til ytelser til livsopphold etter kapitlene 10, 11, 12, 13, 15 eller 17 i folketrygdloven, faller retten til bidragsforskudd bort.
[Endret 9/04, 11/05, 7/11]
Retten til bidragsforskudd faller bort når barnet får fullt underhold av det offentlige. Underhold som gis etter lov om sosiale tjenester, medfører likevel ikke at bidragsforskudd faller bort.
Bestemmelsene om bortfall av bidragsforskudd ved fullt underhold fra det offentlige gjelder når barnet er plassert i fosterhjem eller kommunal/statlig institusjon (skole, sykehus, psykiatrisk klinikk, fengsel m.v.). Det avgjørende er i hvor stor utstrekning institusjonen dekker utgiftene til underhold av barnet. Hvis barnet i det vesentlige får dekket alle utgifter, anses barnet som fullt underholdt.
Fullt underhold anses i alle tilfeller å foreligge når barnevernet overtar omsorgen for et barn. Barnevernet overtar da også det økonomiske ansvaret for barnet. Arbeids- og velferdsdirektoratet viser i denne forbindelsen til barneloven § 69 som sier at underholdsbidraget opphører fra det tidspunktet underholdsbidrag kan fastsettes etter barnevernloven § 9‑2.
Et særlig forhold er unge, enslige flyktninger som har fått oppholdstillatelse i landet og er utplassert i kommunene. Kommunene dekker ofte husleie og andre utgifter for disse som et hjelpetiltak etter barnevernloven § 4-4. Det er imidlertid ikke snakk om omsorgsovertakelse etter barnevernloven. Dersom disse barna er under 18 år, skal det oppnevnes verge for dem. Dette har i praksis vist seg å være vanskelig, og i noen tilfeller kan det ta lang tid før verge blir oppnevnt. Den kommunen barnet/barna er bosatt i, krever ofte bidragsforskudd for barnet, fordi kommunen hevder at den har forskuttert dette. Det reiser seg da spørsmål om barnet er berettiget til bidragsforskudd, og hvem som i tilfelle kan sette fram kravet.
Arbeids- og velferdsdirektoratet har kommet til at disse barna ikke er under offentlig omsorg i en slik utstrekning at det avskjærer retten til bidragsforskudd, så sant vilkårene for øvrig er oppfylt. Hjelpen fra kommunen kommer med andre ord i tillegg til bidragsforskudd, barnetrygd og eventuelle andre ytelser.
En verge kan sette fram krav for barnet, og da vil også vergen være mottaker av bidragsforskuddet. Kommunen har ikke vergefunksjon og kan ikke sette fram krav, men kan gi rettledning og hjelp til barnet. Dersom NAV Forvaltning finner det riktig etter en konkret vurdering i det enkelte tilfellet, kan NAV Forvaltning godta et krav fra barnet selv når barnet ikke har verge. På samme måte kan barnet få utbetalt bidragsforskuddet dersom det antas å kunne bruke dette på en forsvarlig måte. I motsatt fall bør Overformynderiet kontaktes.
Dersom kommunen har forskuttert bidragsforskuddet, kan kommunen sette fram krav om refusjon. Kommunen må selv godtgjøre at den har et refusjonskrav. Dette kan skje ved at kommunen legger fram en transporterklæring, som er undertegnet av barnets verge. Har ikke barnet verge, må kommunen dokumentere sitt krav på annet grunnlag. Refusjon av kommunens utlegg til bidragsforskudd kan bare skje for etterbetalingsperioden. Det forutsettes at kommunen framover i tid reduserer sine ytelser ut fra størrelsen på ytelsene som barnet får på annen måte, for eksempel bidragsforskudd.
Når det gjelder asylsøkere eller barn av disse som oppholder seg i statlig mottak, sørger det offentlige for underhold av disse. Det skal derfor ikke ytes bidragsforskudd. Dette vil bare få selvstendig betydning når asylsøkerne oppholder seg i statlig mottak i tiden etter at asylsøknaden er behandlet og asyl er innvilget, eller når det er gitt oppholdstillatelse på annet grunnlag. Før slikt vedtak foreligger, skal søkerne ikke anses som bosatt. Se for øvrig kommentarene under § 2 første ledd bokstav a) og § 2 tredje ledd i ”Forskrift om i hvilke tilfelle vilkåret i forskotteringslovens § 2 første ledd bokstav a om bosted og opphold i riket skal anses oppfylt og om i hvilke tilfelle bidragsforskott kan utbetales i utlandet.”
Retten til bidragsforskudd faller bort når det fattes vedtak om opphør av underholdsbidraget fordi barnet har egen inntekt eller har giftet seg. Det er vedtaket om opphør av underholdsbidraget som er avgjørende, ikke selve det forholdet at barnet har egen inntekt eller har giftet seg.
Retten til bidragsforskudd faller bort hvis barnet har rett til livsopphold fra utlandet tilsvarende de ytelser som er nevnt i bokstavene a, b eller c.
Dersom barnet får ytelser fra folketrygden som er nevnt under i § 4 første ledd bokstavene a og b, skal bidragsforskuddet falle bort. Det samme gjelder dersom barnet får fullt underhold av det offentlige. Bidragsforskuddet kan likevel utbetales fram til det tidspunktet som utbetalingen av ytelsen blir iverksatt. Bidragsforskudd som er utbetalt for en periode der disse ytelsene skal etterbetales, må NAV Forvaltning sørge for blir trukket inn ved at det settes fram krav om refusjon i etterbetalingen.
Forskutteringsloven § 4 andre ledd skal tolkes utvidende slik at ytelser som er nevnt i første ledd bokstav e, skal behandles på samme måte. Dette gjelder for eksempel selv om en avdød person ikke var bidragspliktig slik at det ikke var utbetalt noe bidragsforskudd før dødsfallet. I tilfeller der det er aktuelt med ytelser fra utlandet, bør NAV Forvaltning be om å få en erklæring fra forskuddsmottakeren om at han/hun skal betale tilbake et beløp tilsvarende utbetalt bidragsforskudd for den aktuelle perioden når han/hun mottar etterbetaling av den utenlandske ytelsen.
[Endret 5/11, 12/12]
Retten til bidragsforskudd faller bort dersom forskuddsmottakerens aktuelle inntekt tilsvarer en årsinntekt som overstiger 320 ganger forhøyet forskudd pr. barn pr. måned. Inntektsbegrepet er det samme som brukes for bidragsmottakeren ved fastsettelse av underholdsbidraget, med det unntak at fordelen av særfradrag for enslige forsørgere ikke skal tas med i inntekten.
I motsetning til ved bidragsfastsettelsen er det ikke anledning til å skjønnsfastsette forskuddsmottakerens inntekt ut fra manglende bruk av inntektsevnen.
[Endret 3/04, 5/11, 7/11]
Sosialdepartementet har den 6. februar 2003 gitt forskrift om gjennomføringen av bestemmelsene om inntektsprøving av forskudd. Forskriften er sist endret ved forskrift av 14.06.2011. Forskriften blir nærmere omtalt under kommentarene til § 5.