Sist endret 30.06.2016 (gjeldende fra 01.07.2016 av Arbeids- og velferdsdirektoratet, Ytelsesavdelingen, Kontor for arbeidsytelser:
Del B punkt: 3. Perioden med fritak fra lønnsplikt og arbeidsgiverperiode II - permitteringslønnsloven § 3 tredje og femte ledd samt forskrift til permitteringslønnsloven § 1 og § 2 er endret i sin helhet
Del C Om retten til dagpenger ved permittering utgår
Se ellers punkter med [Endret 6/16].
1. Innledning
[Endret 6/16]
Permittering betyr at arbeidstakeren midlertidig fritas for arbeidsplikt i forbindelse med driftsinnskrenkning eller driftsstans, og at arbeidsgiver midlertidig fritas fra plikten til å utbetale lønn. Formelt sett består arbeidsforholdet fortsatt. Arbeidstakeren har både rett og plikt til å gjenoppta arbeidet når permitteringstiden utløper eller hvis arbeidsgiver har behov for arbeidskraft i løpet av permitteringsperioden.
Adgangen til å permittere er forankret i tariffavtaler og i ulovfestet sedvanerett. Hovedavtalen mellom LO/NHO har dannet mønster for mange andre tariffavtaler. Hovedavtalens regler er også normgivende for arbeidsforhold uten tariffregulering. Hvor lenge arbeidsgiveren kan fritas fra plikten til å betale lønn er regulert i lov om lønnsplikt under permittering (permitteringslønnsloven).
Permittering kan være hel eller delvis. Ved hel permittering er arbeidstakeren helt fritatt for arbeidsplikt i en sammenhengende periode. Ved delvis permittering arbeides det enkelte dager eller med redusert daglig arbeidstid.
Kostnadene ved permittering fordeles som følger:
2. Formål
Det er et formål med permitteringsordningen at arbeidstakerne skal unngå oppsigelse i en midlertidig periode med mangel på arbeid.
For arbeidsgiver er adgangen til å bruke permitteringer ved midlertidig produksjonsnedgang et av virkemidlene for en fleksibel tilpasning til markedssituasjonen. Siden adgangen til å bruke innleid arbeidskraft og midlertidige ansettelser er begrenset, har permitteringsinstituttet vært et viktig virkemiddel i perioder hvor bemanningen tidvis har overgått oppdragstilgangen. Bedriftene har beholdt kompetente arbeidstakere og har derved raskt kunnet normalisere produksjonen når forholdene har gitt grunnlag for dette. Arbeidslivsmeldingen (St.meld. 29 (2010-2011) påpeker at disse trekkene ved norsk arbeidsliv har motvirket oppsigelser og nedbemanninger.
3. Rettskildene
[Endret 6/16]
Lov om lønnsplikt under permittering (permitteringslønnsloven)
Forskrift om lønnsplikt under permittering
Regulerer adgangen til å permittere uten lønn, spørsmål knyttet til arbeidsgivers lønnsplikt ved permittering, og beregning av permitteringslønn.
Folketrygdloven § 4-7
Dagpengeforskriften kap. 6
Regulerer arbeidstakers rett til dagpenger ved permittering.
Hovedavtalen mellom LO og NHO og andre tariffavtaler
Adgangen til å permittere og de nærmere vilkårene for permittering er ikke lovfestet, men kan følge av tariffavtale, individuell arbeidsavtale eller utviklet sedvanerett. Hovedavtalen mellom LO/NHO har dannet mønster for mange andre tariffavtaler. Disse har dannet mønster for praksis også utenfor avtalens område, dvs arbeidsforhold uten tariffregulering.
Hovedavtalen gir adgang til å permittere i forbindelse med midlertidige driftsinnskrenkninger og driftsstans. Permitteringen skal som hovedregel drøftes mellom partene på arbeidsplassen før arbeidsgiver varsler og iverksetter permitteringen.
Arbeidstilsynet kan gi veiledning om
Arbeidstilsynets faktasider: www.arbeidstilsynet.no
4. Mer om Hovedavtalen og ulovfestet rett
Etter Hovedavtalen vil det foreligge saklig grunn for permittering når en arbeidsgiver, for en begrenset periode, ser at arbeidstakeren ikke kan beskjeftiges på en for bedriften forsvarlig måte. Det er bare når den manglende beskjeftigelsen er midlertidig at bedriften kan permittere. Hvis det ikke foreligger rimelig grunn til å tro at de aktuelle arbeidstakerne vil bli tatt tilbake i arbeid, må bedriften i stedet gå til oppsigelser.
Eksempler på saklige permitteringsgrunner etter Hovedavtalen og ulovfestet rett, er ordremangel og fulle lagre, vareopptelling, reparasjoner og ominnredning av arbeidslokalene av en slik art og omfang at produksjonen i en midlertidig periode helt eller delvis må innstille med den følge at de arbeidstakerne permitteringen skal gjelde for, ikke kan beskjeftiges.
Andre eksempler kan være råstoffmangel, økte strømpriser, finanskrisen, tap av anbud, økt konkurranse, uforutsette hendelser og andre praktiske arbeidshindringer. Det vil også være saklig grunn for permittering dersom det inntreffer slike uforutsette omstendigheter som er nevnt i arbeidsmiljøloven § 15-3 nr. 10. Dvs. ulykker, naturhendelser (f.eks. flomkatastrofer, vulkanutbrudd), brann, strømbrudd osv.
Av Hovedavtalen fremgår videre at hendingene i tillegg må medføre at bedriften helt eller delvis må innstille, slik at det av den grunn ikke blir mulig å beskjeftige de arbeidstakere som permitteringen skal gjelde for.
5. Arbeidsgivers lønnsplikt
Lov om lønnsplikt under permittering (permitteringslønnsloven)
Permitteringslønnsloven bidrar til at arbeidsgiverne bærer sin del av omkostningene ved permitteringen, ved at de må betale permitteringslønn til de ansatte i en viss periode etter at permitteringen er iverksatt – og ved at arbeidsgivers lønnsplikt gjeninntrer etter at perioden med fritak fra lønnsplikt er utløpt.
Loven regulerer i hvilken utstrekning arbeidsgiver har plikt til å betale permitteringslønn til permitterte arbeidstakere, hvor lang periode de er fritatt fra lønnsplikten ved permitteringer og beregning av permitteringslønn. Noe av bakgrunnen for loven (som kom i 1988), var at man med økende bruk av permitteringer ønsket å forhindre at en uforholdsmessig stor andel av kostnadene ved permitteringer, ble veltet over på trygden. Ved å lovfeste arbeidsgivers lønnsplikt under permittering, ble kostnadene fordelt mellom virksomhetene, staten (folketrygden) og den enkelte arbeidstaker.
6. Dagpenger ved permittering
Folketrygdloven kap. 4
Formålet med dagpenger ved permittering er å redusere arbeidstakerens tap av inntekt i permitteringsperioden. I utgangspunktet skal dagpenger ved arbeidsløshet gi inntektssikring for de som har mistet arbeid helt eller delvis, dersom de kan anses som reelle arbeidssøkere, jf. folketrygdloven § 4-5. Permitterte, som har et arbeidsforhold og bare er midlertidig helt eller delvis uten arbeid, kan likevel få dagpenger selv om de i mindre grad enn andre dagpengemottakere kan sies å være reelle arbeidssøkere. At det gis dagpenger ved permittering innebærer med andre ord et unntak fra hovedregelen. Dagpenger ved permittering er først og fremst ment som et sikkerhetsnett ved hendelser som arbeidsgiveren ikke kan forutse.
For å ha rett til dagpenger ved permittering stilles det blant annet vilkår om at permitteringen skyldes ”mangel på arbeid eller andre forhold som arbeidsgiveren ikke kan påvirke”, jf. folketrygdloven § 4-7. Arbeidsgiveren må være uten egen skyld i at det er nødvendig å permittere, og det forutsettes at arbeidsgiveren har gjort det som med rimelighet kan forventes for å tilrettelegge arbeidet slik at permittering kan unngås.
Det gjelder særlige regler for permitterte i fiskeindustrien.
7. Oppgaver i NAV ved permittering og søknad om dagpenger (overordnede oppgaver)
[Endret 6/16]
NAV skal ikke vurdere om arbeidsgiver har adgang til å permittere, jf avtaler/sedvanerett. Dette er et avtalerettslig forhold
mellom arbeidsgiver og arbeidstaker, og arbeidsgivers opplysninger skal legges til grunn. NAV skal vurdere om permitteringsårsaken
gir rett til dagpenger, jf folketrygdloven § 4-7 og dagpengeforskriften kap. 6.
8. Arbeidsgivers plikter
8.1 Plikt til å bidra til sakens opplysning
Arbeidsgiver må gi NAV tilstrekkelig informasjon om permitteringsårsaken, slik at NAV kan foreta en vurdering av om vilkårene i folketrygdloven § 4-7 er oppfylt. Det må sannsynliggjøres at bedriften står overfor midlertidig markedsmessig mangel på oppdrag som arbeidsgiver ikke har kunnet forutse, og innrette seg i forhold til. Når det er enighet mellom partene om at arbeidsgiver har gjort det som med rimelighet kan forventes og at årsaken til permittering er forhold som arbeidsgiver ikke kan påvirke, må dette kunne dokumenteres. Det er mest hensiktsmessig at enigheten mellom partene dokumenteres i protokoll.
8.2. Varslingsplikt
Hovedavtalen har bestemmelser om at arbeidsgiver skal gi arbeidstakerne forhåndsvarsel om permittering vanligvis 14 dager før permitteringen iverksettes. Det kan avtales kortere frister. Varslingstiden begynner å løpe dagen etter at varselet er gitt. Ved uforutsette hendelser er fristen 2 dager, ved brann gjelder hovedregelen. Se Hovedavtalen mellom LO og NHO, eller annen tariffavtale hvis forholdet er regulert der. Varslingsplikten gjelder også utenfor Hovedavtalens område.
Varselet skal inneholde informasjon om permitteringens årsak, varslingsdato, dato for iverksettelse og permitteringens lengde, hvem som blir permittert, og om det er hel eller delvis permittering.
Arbeidsgiver skal melde fra til NAV-kontoret i den kommunen der bedriften ligger, dersom permitteringen gjelder mer enn 10 arbeidstakere. jf arbeidsmarkedsloven § 8. Melding skal skje på skjema NAV 76-08.03.
1. Arbeidsgivers lønnsplikt ved permittering - permitteringslønnsloven
Permitteringslønnsloven regulerer i hvilken utstrekning arbeidsgiver har plikt til å betale permitteringslønn til permitterte arbeidstakere, hvor lang periode de er fritatt fra lønnsplikten ved permitteringer og beregning av permitteringslønn. Loven kan ikke fravikes til skade for arbeidstaker med mindre det går fram av den aktuelle lovbestemmelsen at den kan fravikes ved tariffavtale.
Loven gjelder ikke for arbeidstakere i fiskeforedlingsbedrifter, og plikten til å betale permitteringslønn gjelder ikke ved permittering som er følge av arbeidskamp.
1.1 Arbeidsgiverperioden
[Endret 6/16]
Hovedregel - permitteringslønnsloven § 3 første ledd
Arbeidsgiver plikter å betale lønn i et bestemt antall dager i starten av en ny permittering, kalt arbeidsgiverperiode. Denne arbeidsgiverperioden løper fom den første dagen arbeidstaker ikke er på arbeid, eller arbeider redusert, fordi han/hun er permittert.
Arbeidsgiverperioden varer 10 arbeidsdager.
Med ”arbeidsdag” forstås det antall timer arbeidstakeren ville ha arbeidet per dag, dersom vedkommende i sin stilling arbeidet samme antall timer hver dag. For å avgjøre hva som er arbeidstakerens ”arbeidsdag” må den ansattes stillingsprosent, gjennomsnittlige antall arbeidstimer og arbeidsdager per uke i 100 % stilling, bringes på det rene.
Se eksempler for beregning av arbeidsgiverperiode i eget vedlegg til rundskrivet.
Unntak fra arbeidsgiverperioden - permitteringslønnsloven § 3 andre ledd
Ved brann, ulykke eller naturomstendigheter gjelder ingen arbeidsgiverperiode.
Særlig om ”naturomstendigheter”
Dette unntaket er ment å gjelde ekstraordinære omstendigheter utover det bedriften normalt kan påregne. Unntaket for naturomstendigheter omfatter derfor ikke ordinære klimamessige svingninger som for eksempel skyldes skiftende årstider. Unntaket er i praksis brukt ved klimamessige forhold ut over det normale, f.eks. ekstrem kulde eller vind, flom og ras. Når loven regner opp ”brann, ulykker eller naturomstendigheter” ligger det en forutsetning i dette om at de aktuelle forholdene har inntruffet plutselig eller i alle fall oppstått uten forutgående varsel slik at bedriften har små muligheter til å forutse eller motvirke driftsstansen.
1.2. Forskyvning og bortfall av arbeidsgiverperiode
Sykmelding, ferie og annet avtalt tjenestefravær
Arbeidsgiverperioden forskyves og begynner først å løpe når arbeidstakeren skulle ha vært tilbake i arbeid – forutsatt at vedkommende fortsatt er permittert.
Sykemelding før permitteringsvarselet blir gitt
Dersom den permitterte er fortsatt sykemeldt etter at varselsperioden er utløpt, vil ikke arbeidsgiver ha lønnsplikt så lenge arbeidstakeren er sykemeldt. Lønnsplikten slår inn på det tidspunkt arbeidstakeren blir friskmeldt og faktisk er permittert.
Sykemelding etter at permitteringsvarselet er gitt
Dersom permitteringen ikke er igangsatt, vil trygden i slike tilfeller overta plikten til å betale lønn/sykepenger fom første permitteringsdag.
Sykemelding etter at permitteringen er igangsatt
Dersom arbeidstaker blir sykemeldt etter at permitteringen er iverksatt vil arbeidsgiver ikke være forpliktet til å betale sykepenger i arbeidsgiverperioden. Arbeidstaker vil i slike tilfeller få rett til sykepenger, men sykepengene vil her være lik dagpengene, jf. folketrygdloven § 8-49.
Ved delvis sykemelding overtar sykepengeordningen bare tilsvarende del av arbeidsgivers lønnsplikt. Arbeidsgiver har lønnsplikt etter permitteringslønnsloven for resterende del av de 10 dagene.
Eksempel:
50% sykemelding og 100% permittering:
Arbeidsgiver har lønnsplikt i 10 dager i 50% av det ordinære, dvs 10 x (dagstimetallet x 50%).
Arbeid hos annen arbeidsgiver
Lønnsplikten faller bort fra og med den dagen arbeidstakeren begynner å arbeide fast eller midlertidig hos annen arbeidsgiver.
2. Avbrudd i permitteringen
Hovedavtalen LO – NHO § 8-3 pkt 7
[Endret 6/16)
Hovedregel
Den permitterte arbeidstakeren kan arbeide hos permitterende arbeidsgiver i inntil seks uker sammenhengende uten at permitteringen blir avbrutt. Arbeid hos andre enn permitterende arbeidsgiver, medfører ikke at permitteringen avbrytes.
Sammenhengende arbeid hos permitterende arbeidsgiver i mer enn seks uker vil som hovedregel avbryte permitteringen. Dvs. at det vil påløpe ny arbeidsgiverperiode dersom det permitteres på nytt etter et slikt avbrudd. Kun faktisk arbeidet periode skal regnes med når det skal tas stilling til om en arbeidstaker har arbeidet sammenhengende hos permitterende arbeidsgiver i mer enn seks uker. Dvs. at en avspaseringsperiode som inngår i arbeidstakerens arbeidstids- eller turnusordning ikke skal tas i betraktning.
For permitterte i fiskeforedlingsindustrien, inklusive fiskeoljeindustrien, anses permitteringen brutt etter arbeid hos permitterende arbeidsgiver i mer enn 26 uker.
Fortsatt permittering er å anse som ny permittering med krav om
I tillegg må det ved ny permittering fremmes nytt krav om dagpenger og det vil beregnes nye ventedager.
2.1. Unntak
Inntak i arbeid for å dekke opp vikariater etter andre arbeidstakere med lovlig fravær.
3. Perioden med fritak fra lønnsplikt og arbeidsgiverperiode II - permitteringslønnsloven § 3 tredje og femte ledd samt forskrift til permitteringslønnsloven §
1 og § 2
3.1. Periodens lengde
Permitteringslønnsloven § 3-2
Hovedregelen etter permitteringslønnsloven er at arbeidsgiver kan permittere uten lønn i 26 uker i løpet av en 18 måneders periode. Perioden med fritak fra lønnsplikt løper imidlertid uavhengig av om det blir utbetalt dagpenger.
Ved forskrift av 14. desember 2005 har Arbeidsdepartementet gitt adgang til å permittere ut over begrensningen i permitteringslønnsloven. For permitteringer iverksatt fra og med 1. januar 2012 er arbeidsgiver fritatt fra lønnsplikt under permittering i inntil 30 uker i løpet av en 18-månedersperiode.
Dersom permitteringen er iverksatt 31. desember 2011 eller tidligere, vil stønadsmottakeren ha en periode med fritak fra arbeidsgivers lønnsplikt på 52 uker i løpet av en 18-måneders periode.
Det er den permitterende arbeidsgiver som fritas fra lønnsplikten, og perioden regnes fra dato til dato fra og med første dag etter at perioden med arbeidsgivers lønnsplikt er over for den enkelte arbeidstaker. Dette gjelder både ved hel og delvis permittering.
Tidligere permittering hos annen arbeidsgiver ikke skal regnes med når perioden med fritak for lønnsplikt fastsettes. Om den permitterte tidligere har vært permittert av en annen arbeidsgiver, skal altså ikke perioder som den andre arbeidsgiveren var fritatt fra sin lønnsplikt telles med i 30-ukersperioden. Husk å korrigere forbruksregnskapet i Arena i slike tilfeller.
Perioden med fritak fra lønnsplikt løper uavhengig av om det blir utbetalt dagpenger under permittering.
3.2. Løpende telling av perioden med fritak fra arbeidsgivers lønnsplikt
Forbruk av perioden med fritak fra arbeidsgivers lønnsplikt forskyves løpende. Bare forbruk innenfor de til enhver tid siste 18 måneder teller med i regnskapet for perioden med fritak fra arbeidsgivers lønnsplikt (30 uker). Adgangen til å permittere uten lønn og retten til dagpenger vil gjenoppstå så snart arbeidstaker har vært permittert i færre enn 30 uker innenfor de siste 18 måneder fra søknadsdato. Forbruk som ligger forut for de til enhver tid siste 18 måneder, teller ikke med.
Perioden med fritak fra arbeidsgivers lønnsplikt kan også løpe uten at dagpenger forbrukes. NAV må påse at regnskapet over forbruk av permitterte uker er korrekt.
Som forbruk av 30-ukersperioden (perioden med fritak fra arbeidsgivers lønnsplikt) regnes
Som forbruk av 30-ukersperioden (perioden med fritak fra arbeidsgivers lønnsplikt) regnes ikke
Utgår fra 1. juli 2016. Se eget rundskriv til folketrygdloven § 4-7