Utarbeidet av Rikstrygdeverket, Oppfølgings- og sykestønadsavdelingen RTV januar 2004
Hele vedlegget er revidert 16.02.2011 av Arbeids- og velferdsdirektoratet, Fagstab ytelser, Kontor inntektssikring ved sykdom og arbeidsledighet
Formålet med nasjonal kvalitetsstandard
Formålet med den nasjonale kvalitetsstandarden for uførepensjon er å etablere en felles forståelse for hva som er god kvalitet på uføreområdet. Standarden skal bidra til en riktig og enhetlig saksbehandling av uføresaker. I tillegg skal den legge til rette for systematisk oppfølging og evaluering av kvaliteten på saksbehandlingen. Målsettingen er å sikre at bruker får rett og riktig ytelse til rett tid.
Bruk - Status
God kvalitet i saksbehandling og veiledning på uføreområdet forutsetter god kjennskap til de intensjoner og mål som myndighetene har lagt til grunn ved utvikling og iverksetting av ordningen. Dette går frem av rettskildene (lovtekst, forarbeider, rettspraksis, rundskriv mv).
Kvalitetsstandarden skal brukes som norm ved saksbehandlingen, og den systematiske kvalitetsoppfølgingen. God kvalitet foreligger når det legges til grunn en riktig forståelse av intensjoner, mål, regelverk og praksis. Det er viktig at alle som arbeider med uføresaker gjør seg kjent med innholdet i kvalitetsstandarden. På grunn av sammenhengen mellom ytelsene i helseaksen er det viktig at kvalitetskravene for uførepensjon også er kjent for alle som jobber med de andre ytelsene i helseaksen.
Utforming
Kvalitetsstandarden setter kvalitetsmål i forhold til de ulike faser i saksbehandlingen, som alle har fokus på kvalitet i forhold til bruker.
Kvalitetsmålene er:
God kvalitet ved behandling og avgjørelse av krav
God kvalitet ved beregning og iverksetting av ytelse
God kvalitet på veiledning og vedtak i forbindelse med arbeidsforsøk
Hvert kvalitetsmål er delt inn i underliggende kvalitetskrav.
Kvalitetskrav 1.1: God veiledning og service
Det følger av forvaltningsloven § 11 at NAV har en alminnelig veiledningsplikt innenfor sitt område, og det er en målsetting at den enkelte bruker skal oppleve god service og kvalitet i møte med etaten.
NAV loven § 14 a innebærer en lovfestet rett til behovs- og arbeidsevnevurdering for alle NAVs brukere som ønsker eller trenger bistand for å beholde eller skaffe seg arbeid. Brukere som har behov for en mer omfattende vurdering av sitt bistandsbehov, har rett til å få en arbeidsevnevurdering. Se nærmere om dette i NAV loven § 14 a.
Gjennom god veiledning og oppfølging skal NAV bidra til at arbeidstakere kan bli værende i arbeid så lenge som mulig, og at personer som ikke lenger har et arbeidsforhold, kan komme tilbake til arbeidslivet. I samarbeid med brukere, arbeidsgiver og eksterne samarbeidsparter kan NAV bidra til å unngå uønsket og unødvendig uførepensjonering, og til at krav om uførepensjon fremsettes på riktig tidspunkt. Følgende kvalitetskrav gjelder:
TIDSPUNKT/HENDELSE
|
KVALITETSKRAV
|
Hele saksbehandlingsprosessen
|
|
Ved forespørsel om uførepensjon før krav
|
|
Ved mottak av krav om uførepensjon
|
|
1.2 Kvalitetskrav: God saksfremdrift og gode rutiner
God saksfremdrift og gode rutiner gjennom de ulike fasene av oppfølgingsløpet før krav om uførepensjon fremsettes, er en forutsetning for effektiv ressursutnyttelse og rask saksbehandling av uførekravet. De kravene som stilles til behandlingen av uførepensjonssaker følger av forvaltningsloven, folketrygdloven kapittel 21, administrative styringsdokumenter, brukerhåndbøker, veiledning til vilkårsvurdering 1 og 2 og andre administrative rutiner. Følgende krav stilles for at saksfremdrift og rutiner skal anses godt ivaretatt:
KVALITETSKRAV
|
KONKRETISERING
|
God fremdrift i saksbehandlingen
|
|
God samhandling med rådgivende lege
|
|
God samhandling med samarbeidsparter utenfor NAV
|
|
Saksbehandling i samsvar med fastsatte rutiner
|
|
1.3 Kvalitetskrav: Tilstrekkelig dokumentasjon
Saksbehandler skal i henhold til forvaltningsloven § 17 påse at saken er så godt opplyst som mulig før vedtak treffes. Det er en forutsetning for riktig vedtak at det foreligger oppdaterte, riktige og tilstrekkelige opplysninger i saken når den behandles. Brukeren plikter å bidra til saksopplysningen, jf. folketrygdloven § 21-3. Hva som er tilstrekkelige opplysninger vil til dels være avhengig av forholdene i den enkelte sak. Nedenfor følger en retningsgivende oversikt over de dokumentasjonskravene som foreligger i uførepensjonssaker.
DOKUMENTASJONSKRAV
|
|
Kravblankett
|
|
Oppfølgingsrelaterte opplysninger
|
|
Medisinske opplysninger
|
Det skal være vurdert:
|
Opplysninger om funksjonsevnen
|
|
Opplysninger om arbeid og inntekt før og etter uførhet
|
Aktuell inntektsdokumentasjon kan være:
Hvilken type inntektsdokumentasjon som er aktuell å innhente i det enkelte tilfellet, vil bero på om brukeren er arbeidstaker (helttids-/deltidsstilling, faste/variable tillegg), selvstendig næringsdrivende, frilanser m.v. Bemerk :”Må kontroll”
|
Opplysninger om hjemmearbeid
|
|
Opplysninger om yrkesskade/sykdom
|
|
Bekreftelse fra UDI i flyktning-/asylsaker
|
|
Opplysninger ved botid eller arbeidsperioder i utlandet.
|
|
Opplysninger om ung ufør
|
Hvilken dokumentasjon som må foreligge, vil variere fra sak til sak. Saksbehandler må påse at tilstrekkelig dokumentasjon foreligger.
|
1.4 Kvalitetskrav: God skriftlig saksfremstilling og riktig vedtak
Vilkårsvurdering i Arena skal bidra til god saksfremstilling og riktig vedtak. Den er utformet for å ivareta og forankre to sett av krav til saksbehandlingen i saker som gjelder uførepensjon - prosessuelle og materielle krav - med andre ord kravene til form og innhold.
Nedenfor følger en skjematisk oppstilling av de kravene som stilles til form og innhold i saksbehandlingen i saker som gjelder uførepensjon.
LOVHJEMLER
|
KVALITETSKRAV SAKSFREMSTILLING OG VEDTAK
|
De prosessuelle kravene til saksbehandlingen finnes i hovedsak i forvaltningsloven og i ftl kapittel 21.
|
Krav til saksbehandlingen:
Øvrige prosessuelle krav til saksfremstillingen og vedtaket:
BE MERK: Må-kontroll
|
De materielle kravene til saksbehandlingen finnes i hovedsak i ftl kapittel 12. Enkelte bestemmelser i folketrygdlovens kapittel 12 henviser til andre relevante rettsregler, bl.a. i ftl kapittel 1, 2, 3, 13, 17. I tillegg kommer bestemmelsene i ftl kapittel 22 og Reaktiviseringsforskriften § 25-13.
|
Krav til innhold (materielle krav): De materielle kravene til saksfremstilling og vedtak er knyttet til vilkårsvurderingen. Dette er vurdering av om lovens vilkår er oppfylt.
|
1.5 Kvalitetskrav: God underretning og begrunnelse for vedtak
Brukerne skal underrettes skriftlig om vedtaket så raskt som mulig, jf ftl § 21-10 . Ved melding om vedtak skal standardvedtakene i fagsystemene benyttes. Tekstene skal tilpasses den enkelte sak, og det skal alltid gis en individuell og konkret begrunnelse med utgangspunkt i de vurderingene som er gjort i vilkårsvurderingen. Individuell begrunnelse er særlig viktig ved avslag og ved innvilgelse av gradert pensjon.
|
1.6 Kvalitetskrav: Overholdelse av svartid
Svartiden for behandling av krav om uførepensjon skal overholdes. Den fastsettes årlig, og fremgår av de årlige mål og disponeringsbrevene. Se nærmere om krav til svartid i folketrygdloven § 21-10 og forvaltningsloven § 27 første ledd. Kurantsaker skal prioriteres og behandles uten ugrunnet opphold, jf vedlegg 1 til folketrygdloven kapittel 12 .
|
2.1 Kvalitetskrav - riktig beregning av uførepensjon
Reglene for beregning av pensjoner er gitt i folketrygdlovens kapittel 3. Disse reglene sett i sammenheng med bestemmelsene i kapittel 12 om uføregrad og uføretidspunkt gir grunnlag for korrekt beregning av ytelsen. Retningslinjer og kommentarer som er gitt med utgangspunkt i disse reglene skal legges til grunn ved beregning av uførepensjon. Nedenfor gis en kort oversikt over hovedkravene som gjelder for uførepensjon:
ARBEIDSOPPGAVER
|
KVALITETSKRAV
|
Registrering av uføreopplysninger i PESYS/ utfylling av manuell registreringsblankett
|
|
2.2 Kvalitetskrav: God effektuering av vedtak
Reglene for utbetaling av uførepensjon er gitt i folketrygdloven kapittel 22. Retningslinjer og kommentarer som er gitt med utgangspunkt i disse bestemmelsene, skal legges til grunn ved iverksetting av uførepensjon.
Oversikt over hovedkravene som gjelder for uførepensjon:
ARBEIDSOPPGAVER
|
KVALITETSKRAV
|
Kopi av legeerklæring til Arbeids- og velferdsdirektoratet
|
|
Avkorting/samordning med andre pensjoner
|
|
Iverksetting av utbetaling
|
|
Avregning
|
|
Etterbetaling
|
|
3.1 Kvalitetskrav: God veiledning til bruker i forbindelse med arbeidsforsøk
Folketrygdloven har flere bestemmelser som skal motivere uførepensjonister til å forsøke seg i inntektsgivende arbeid. Det er viktig at veileder/ saksbehandler har god kjennskap til formål, muligheter og handlingsrom for de ulike bestemmelsene og bruker denne kunnskapen i samhandling med brukerne og samarbeidsparter.
Bestemmelser som legger til rette for å kombinere arbeid og uførepensjon:
ARBEID/UFØREPENSJON
|
AKTIVITETER
|
|
|
3.2 Kvalitetskrav: God gjennomføring av inntektskontroll, andre kontroller og revurdering etter § 12-12 og § 25-13.
Dersom det skjer vesentlige endringer i noen av de forhold som har betydning for brukers inntektsevne skal saken tas opp til revurdering. Bruker har plikt til å melde fra om slike endringer.
NAV skal følge aktivt opp når det mottas opplysninger som tyder på at det kan ha skjedd vesentlige endringer, det foreligger mulig trygdemisbruk, m.v. Disse sakene må følges opp så raskt som mulig. De årlige inntektskontrollene er et hjelpemiddel for å avdekke overskridelse av inntektsgrensen.
AKTIVITETER
|
KVALITETSKRAV
|
|
|
|
Saksbehandlingen skal for øvrig være i samsvar med de kravene som er knyttet til kvalitetsmål 1 og 2. |