Utarbeidet 16.12.2015 av Arbeids- og velferdsdirektoratet, Ytelsesavdelingen, Regelverkskontoret
Paragrafen gir regler om pensjonsopptjening etter kapittel 20 for personer som mottar uføretrygd. Reglene gjelder for årskullene født fra og med 1954 som helt eller delvis får sin alderspensjon etter opptjeningsreglene i kapittel 20.
Mottakere av uføretrygd får fastsatt opptjening til alderspensjon hvert år det er utbetalt uføretrygd. Det fastsettes pensjonsopptjening på grunnlag av en antatt inntekt.
Pensjonsopptjening kan gis til og med året mottakeren av uføretrygd fyller 61 år.
Hvis uføretrygden er en omregnet uførepensjon er det et vilkår at personen mottok tilleggspensjon med framtidige pensjonspoeng for å få opptjening etter denne paragrafen.
En uføretrygdet som mottar en uføretrygd som er fastsatt med et beregningsgrunnlag etter § 12-11 skal få fastsatt opptjening av en antatt inntekt.
Den antatte inntekten fastsettes på samme måte som beregningsgrunnlaget i uføretrygden, men med en begrensning på 7,1 grunnbeløp for hvert år. Det vil si at man bruker gjennomsnittet av de tre beste av de siste fem årene før uføretidspunktet.
Inntektene i de fem siste årene før uføretidspunktet oppreguleres til virkningstidspunktet for uføretrygden. Det vil si at man tar inntekten for hvert år og deler på gjennomsnittlig grunnbeløp for året inntekten er tjent opp og så ganger med grunnbeløpet på virkningstidspunktet for uføretrygden. Så gjør man en avkortning av de enkelte inntektene til 7,1 grunnbeløp der inntekten er over, før man beregner gjennomsnittet av de tre beste årene.
Eksempel:
En persons uføretidspunkt er fastsatt til juli 2010 og virkningstidspunktet for uføretrygden er februar 2015. Grunnbeløpet per 1. mai 2014 er 88 370 kroner, og det blir brukt sammen med gjennomsnittlig grunnbeløp for de ulike årene som er brukt i beregningen på følgende måte:
Pensjonsgivende inntekt x grunnbeløp på virkningstidspunktet / gjennomsnittlig grunnbeløp for opptjeningsåret= inntekt for det enkelte kalenderår
2009: 350 200 x 88 370 / 72 006 = 429 786 kr
2008: 358 709 x 88 370/ 69 108 = 458 690 kr
2007: 301 558 x 88 370 / 65 505 = 406 819 kr
2006: 221 209 x 88 370 / 62 161 = 314 478 kr
2005: 450 443 x 88 370 / 60 059 = 662 776 kr (7,5 G)
Inntektene i årene 2009, 2008 og 2005 blir brukt i beregningen av antatt inntekt fordi disse er de tre beste av de fem siste årene.
Inntekten for 2005 avkortes til 7,1 G (627 427 kr oppjustert til februar 2015)
Antatt inntekt blir fastsatt til:
(429 786 + 458 690 + 627 427) / 3 = 505 301
Antatt inntekt per februar 2015 fastsettes til 505 301 kroner.
En uføretrygdet som mottar en uføretrygd som er omregnet fra uførepensjon skal få fastsatt opptjening fra en antatt inntekt som tar utgangspunkt i det framtidige pensjonspoenget fra uførepensjonen.
Antatt inntekt skal tilsvare den pensjonsgivende inntekten som etter § 3-13 ville gitt et opptjent pensjonspoeng lik det framtidige pensjonspoenget. Det vil si at man regner om det framtidige pensjonspoenget fra et poengtall tilbake til en inntekt etter bestemmelsene i § 3-13.
Det regnes bare med inntekt opp til 7,1 ganger grunnbeløpet.
Eksempel 1:
En person blir 100 prosent ufør i januar 2010. Det fremtidige poengtallet har blitt beregnet etter tidligere § 3-18 bokstav a til 4,00, tilsvarende en inntekt på 5 ganger grunnbeløpet. Gjennomsnittlig grunnbeløp i 2010 utgjør 74 721 kroner
Formel når FPP er 5,0 eller lavere:
(FPP x G) + G
(4,00 x 74 721) + 74 721 = 373 605
Antatt inntekt fastsettes til 373 605 for 2010.
Eksempel 2:
En person blir 100 prosent ufør i januar 2010. Det framtidige poengtallet har blitt beregnet etter tidligere § 3-18 bokstav a til 6,5. Gjennomsnittlig grunnbeløp i 2010 utgjør 74 721.
Formel når FPP er større enn fem:
(5 x G) + G + ((FPP – 5 x G) x3)
(5 x 74 721) + 74 721 + ((6,5 – 5 x 74 721) x 3) = 784 571
784 571 er større enn 7,1 G og vi avkorter antatt inntekt til 7,1 G.
7,1 G = 7,1 x 74 721 = 530 519
Antatt inntekt fastsettes til 530 519 for 2010.
En uføretrygdet som fyller vilkårene i § 12-13 tredje ledd om minste ytelse for unge uføre skal ha en antatt inntekt som minst svarer til 4,5 ganger grunnbeløpet.
Det er et vilkår om at den uføretrygdete må være medlem i folketrygden for å få fastsatt den garanterte opptjeningen.
Årlig pensjonsopptjening tilsvarer 18,1 prosent av antatt inntekt.
Antatt inntekt må oppjusteres fra virkningstidspunktet for uføretrygden til året som opptjening skal fastsettes. Dette gjøres ved å dele den antatte inntekten på grunnbeløpet på virkningstidspunktet for uføretrygden og gange med gjennomsnittlig grunnbeløp for året som opptjeningen skal fastsettes.
Eksempel:
Vi fastsetter opptjening fra uføretrygd for 2016 og vi antar at gjennomsnittlig G for 2016 er 95 000 kroner. Fra eksempelet i andre ledd bokstav a er antatt inntekt 505 301 per februar 2015. Grunnbeløpet per 1. mai 2014 er 88 370 kroner. Formel:
Antatt inntekt x gjennomsnittlig grunnbeløp for godskrivingsåret / grunnbeløp på virkningstidspunktet for uføretrygden = antatt inntekt for godskrivingsåret
505 301 x 95 000 / 88 370 = 543 211
Antatt inntekt for 2016 er 543 211 kroner. 18,1 prosent av 543 211 skal inngå i pensjonsbeholdningen for 2016. Beløpet som fastsettes for 2016 vil oppreguleres etter § 20-4 tredje ledd før det går inn i beholdningen 01.01.2018.
År den uføretrygdede har hatt opptjening fra andre grunnlag enn fra uføretrygd skal fastsatt opptjeningen etter denne paragrafen reduseres med tilsvarende beløp. Andre grunnlag kan være pensjonsgivende inntekt, førstegangstjeneste og dagpenger, se §§ 20-5 til 20-7.
Hvis uføregraden er lavere enn 100 prosent skal fastsatt opptjeningen etter denne paragrafen ikke overstige antatt inntekt justert for uføregraden. Dette sikrer at en person som ikke utnytter restarbeidsevnen sin ikke får en uforholdsmessig god opptjening til alderspensjon.
Eksempel 1:
Per er ufør og har en antatt inntekt på 400 000 kr. Uføregraden er 80 prosent. Godskrevet opptjening fra denne paragrafen kan ikke overstige 400 000 kr x 0,8 = 320 000. Per kan ikke få godskrevet mer en 18,1 prosent av 320 000 kr etter denne paragrafen.
Eksempel 2:
Anders er ufør og har en antatt inntekt på 400 000 kr. Uføregraden er 80 prosent. Han har 50 000 kroner i pensjonsgivende inntekt ved siden av uføretrygden. Fastsatt opptjening skal etter femte ledd reduseres med pensjonsgivende inntekt.
400 000 – 50 000 = 350 000
Antatt inntekt reduseres med pensjonsgivende inntekt til 350 000. Siden Anders er 80 prosent uføre kan ikke opptjening etter denne bestemmelsen utgjøre med enn 80 prosent av antatt inntekt.
400 000 x 0,8 = 320 000
Anders får fastsatt opptjening etter denne paragrafen med 320 000, selv om antatt inntekt etter femte ledd ville gitt et høyere beløp.
For det året inntektsevnen ble nedsatt til og med det året uføretrygd blir utbetalt, skal pensjonsopptjeningen tilsvare det høyeste av opptjening på grunnlag av antatt inntekt (uten eventuell justering for uføregrad) og opptjening på grunnlag av arbeidsinntekt mv. Bestemmelsen tilsvarer § 3-14 fjerde ledd og § 3-17 fjerde ledd. Bakgrunnen for regelen er at det kan være flere år mellom uføretidspunktet og virkningstidspunktet for uføretrygden, og bestemmelsen sikrer at vedkommende ikke taper pensjonsmessig på å ha fått utbetalt arbeidsavklaringspenger.
Opptjening fra antatt inntekt som ung ufør etter tredje ledd skal ikke medregnes for år før personen fylte 20 år. Bestemmelsen tilsvarer § 3-17 femte ledd.
Alderspensjon på grunnlag av opptjening som ung ufør utbetales bare så lenge pensjonisten er medlem i folketrygden. Hvis pensjonisten eksporterer sin pensjon må pensjonsbeholdningen fastsettes på nytt uten den garanterte opptjeningen til unge uføre, slik at alderspensjonen kan beregnes på nytt uten særfordelene.
I åttende ledd gis departementet hjemmel til å fastsette forskrift med nærmere regler om beregning av pensjonsopptjening når uførheten skyldes yrkesskade. Etter forskrift gitt med hjemmel i § 12-17 femte ledd gjelder det i dag særlige regler for fastsetting av beregningsgrunnlag når hele eller deler av uføretrygden er beregnet etter reglene for yrkesskade.
Nedenfor er §§ 2-1 og 2-7 i forskriften kommentert. §§ 2-2, 2-3 og 2-4 i forskriften er kommentert i rundskrivet til § 20-6. §§ 2-5 og 2-6 i forskriften er kommentert i rundskrivet til § 20-7.
Kapittel 2 i forskriften til alderspensjon utfyller og presiserer folketrygdloven §§ 20-6, 20-7 og 20-7a.
Første ledd
Bestemmelsene i avsnittet her gjør unntak fra reglene i folketrygdloven § 20-7a første og andre ledd.
Andre ledd
Den som mottar hel uføretrygd på grunn av en yrkesskade, får for hvert kalenderår vedkommende har mottatt slik pensjon en pensjonsopptjening på grunnlag av antatt inntekt.
Tredje ledd bokstav a
Hvis beregningsgrunnlaget for uføretrygden er fastsatt etter § 12-17 skal den antatte inntekten fastsettes på samme måte som beregningsgrunnlaget for uføretrygden. Dette betyr at hvis beregningsgrunnlaget etter særreglene ved yrkesskade er mer gunstig enn det ordinære beregningsgrunnlaget etter § 12-11 så skal den antatte inntekten fastsettes på samme måte.
Tredje ledd bokstav b
Hvis uføretrygden er en omregnet uførepensjon skal antatt inntekt tilsvare den pensjonsgivende inntekten som ville gitt et opptjent pensjonspoeng som er lik sluttpoengtallet som var lagt til grunn for beregningen av tilleggspensjonen etter § 3-30 første ledd bokstav c, slik den lød før 1.1.15. Det vil si at man regner om sluttpoengtallet som ble brukt i beregningen av tilleggspensjon til en antatt inntekt.
Fjerde ledd
For den som mottar gradert uføretrygd på grunn av en yrkesskade, skal den antatte inntekten fastsettes som ovenfor og justeres forholdsmessig med uføregraden.
Femte ledd
Dersom bare en del av uføretrygden gis på grunnlag av en yrkesskade, fastsettes det en antatt inntekt tilsvarende den delen av uføretrygden som gis på grunnlag av en yrkesskade, som beskrevet ovenfor, og en antatt inntekt etter folketrygdloven § 20-7a tilsvarende den delen av uføretrygden som ikke gis på grunnlag av en yrkesskade. Summen utgjør samlet antatt inntekt som det beregnes pensjonsopptjening på grunnlag av.
Det regnes bare med inntekt opp til 7,1 ganger gjennomsnittlig grunnbeløp for kalenderåret.
Årlig opptjening tilsvarer i tilfellene ovenfor 18,1 prosent av antatt årlig inntekt.