Utarbeidet av Rikstrygdeverket, Familiekontoret 01.12.2002
Sist endret 27.07.2015 av Arbeids- og velferdsdirektoratet, Ytelsesavdelingen, Seksjon for ytelsesfag, Regelverkskontoret jf. overskriftene:
§ 11 andre ledd - Etterbetaling av barnetrygd
§ 13 - Tilbakekreving etter feilaktig utbetaling
[Endret 1/07, 4/14]
Stortinget fastsetter satsene for barnetrygd ved budsjettvedtak hvert år, som hovedregel med virkning fra 1. januar.
Det er fastsatt barnetrygdsatser for:
Barnetrygden er skattefri.
Barnetrygden blir gitt med lik sats for hvert barn.
[Endret 1/07]
Småbarnstillegg for enslige forsørgere ble innført med virkning fra 1. januar 1998 og ble gitt som et ledd i styrkingen av enslige forsørgeres økonomi i forbindelse med behandlingen av Velferdsmeldingen (St.meld. nr. 35 (1994-95). Småbarnstillegget til enslige forsørgere skiller seg fra barnetrygdytelser ellers ved at det til en viss grad er behovsprøvd.
Enslige forsørgere som fyller vilkårene for rett til utvidet barnetrygd og som samtidig har rett til full overgangsstønad etter folketrygdloven (dvs. ikke har arbeidsinntekt utover 1/2 grunnbeløp), og som har barn i alderen 0 - 3 år, har rett til et småbarnstillegg. Det gis bare ett tillegg per enslig forsørger, uavhengig av hvor mange barn i alderen 0 - 3 år vedkommende faktisk forsørger. Småbarnstillegget til enslige forsørger kan gis fra måneden etter at barnet er født og til og med den måned barnet fyller 3 år, men bare i de perioder ovennevnte vilkår er oppfylt.
[Endret 4/14]
Finnmarkstillegget ble avviklet fra 1. april 2014.
Finnmarkstillegget ble gitt som tillegg i barnetrygden for personer som er bosatt i og mottar barnetrygden fra et NAV- kontor i Finnmark eller de 7 kommunene Karlsøy, Kvænangen, Kåfjord, Lyngen, Nordreisa, Skjervøy og Storfjord i Nord-Troms. Andre NAV-kontorer skulle ikke utbetale Finnmarkstillegg. Det ble gitt ett tillegg for hvert stønadsberettiget barn. Finnmarkstillegget ble avviklet fra 1. april 2014. Det samme gjelder for Svalbardtillegget som også ble avviklet fra 1. april 2014. Begrunnelsen for avviklingen fremkommer i Prop.1 S Tillegg 1 (Endring av Prop. 1 S (2013-2014) Statsbudsjettet 2014) der det heter: "Medianinntekten etter skatt for husholdninger med barn i Finnmark ligger over landsgjennomsnittet. Beregninger viser at medianinntekten i fylket fortsatt vil ligge over landsgjennomsnittet dersom finnmarkstillegget fjernes. Regjeringen mener på denne bakgrunn at tillegget kan fjernes uten store negative fordelingsvirkninger".
Svalbardtillegget ble avviklet fra 1. april 2014.
I St.prp.nr. 1 (2006-2007) fra Barne- og likestillingsdepartementet het det bl.a.:
”Det er en uttalt målsetting at Svalbard skal bestå som familiesamfunn og det er viktig å legge til rette for at barnefamilier kan bo der. Regjeringen foreslår derfor å innføre et svalbardtillegg i barnetrygden tilsvarende finnmarkstillegget.”
På bakgrunn av ovenstående ble det fra 1. januar 2007 innført et nytt tillegg i barnetrygden, svalbardtillegget. Tillegget var på størrelse med Finnmarkstillegget (som også ble avviklet fra 1. april 2014) og skulle gis for barn som oppholdt seg på Svalbard, og som ellers fylte vilkårene for barnetrygd.
Utbetaling av barnetrygd skal skje fra og med kalendermåneden etter at vilkårene for rett til barnetrygd er oppfylt. Regelen medfører for eksempel at rett til barnetrygd som hovedregel vil inntre fra og med kalendermåneden etter at barnet er født.
[Endret 7/15]
Barnetrygd kan ikke etterbetales for mer enn 3 år tilbake i tid regnet fra tidspunktet for kravframsettelsen. Krav om barnetrygd foreldes fortløpende slik at etterbetaling som følge av sen kravframsettelse aldri kan foretas med virkning for lenger tid tilbake enn 3 år. Denne 3 års grensen kan ikke fravikes.
Etterbetaling av barnetrygd forutsetter at barnetrygden ikke allerede er utbetalt for samme tidsrom til en annen berettiget stønadsmottaker.
Eksempel
NAV mottar en søknad om barnetrygd i juni 2015. Bruker fyller vilkårene for rett til barnetrygd, og kan i tillegg dokumentere at vilkårene for rett til barnetrygd er oppfylt tre år tilbake i tid. I dette tilfellet kan NAV etterbetale barnetrygden for perioden 1. juni 2012 til 31. mai 2015, samt innvilge løpende barnetrygd fra 1. juni 2015
[Endret 5/15]
Barnetrygden kan gis til og med kalendermåneden før barnet fyller 18 år.
Det er bare i forbindelse med aldersgrensen på 18 år at retten til barnetrygd faller bort måneden før barnet når aldersgrensen. Faller retten til barnetrygd bort av andre årsaker enn oppnådd alder, for eksempel fordi barnet bosetter seg i utlandet, inngår ekteskap, eller det er andre årsaker til at det ikke lenger foreligger rett til barnetrygd, opphører stønaden ved utgangen av den kalendermåneden retten faller bort.
[Endret 4/14, 5/15, 6/15]
Barnetrygd utbetales etterskuddsvis hver måned. Dette betyr at barnetrygden skal være tilgjengelig for stønadsmottaker på bankkonto den siste virkedagen i hver måned. Unntaket er i desember da barnetrygden utbetales ca. 10 dager tidligere enn de andre månedene.
Barnetrygden skal som hovedregel utbetales av NAV til den som søker stønad, forutsatt at vedkommende også har rett til stønaden for barnet. Når barnet bor sammen med begge sine foreldre, utbetales stønaden til den av foreldrene som har søkt om barnetrygd. Hvis foreldrene bor sammen og begge søker om barnetrygd, innvilges og utbetales barnetrygden til moren.
NAV utbetaler barnetrygden til den barnet bor fast hos, og er ikke bundet av eventuelle avtaler om at barnetrygden skal utbetales til en annen enn den barnet bor fast hos.
Eksempel:
Det er avtalt at barnet skal bo fast hos far, men at utbetalingen av barnetrygd skal gå til mor. Her kan ikke NAV innvilge mor barnetrygden. Her må far motta barnetrygden, men står fritt til å gi den til mor.
Ved automatisk tilståelse av ordinær barnetrygd for nyfødte barn, jf. denne lovs § 14 første ledd, tar systemet utgangspunkt i at moren skal motta barnetrygden. Det er ikke noe i veien for at faren kan være mottaker av barnetrygden hvis foreldrene er enige om det og det er søkt NAV om dette.
Dersom et ugift barn under 18 år som bor hjemme hos sine foreldre, selv får et barn, er hovedregelen at barnetrygden skal utbetales til den ugifte morens verge. Barnetrygden for den ugifte morens barn (beregnes særskilt og) utbetales også til vergen.
Dersom et ugift barn under 18 år flytter for seg selv, på hybel, i bokollektiv eller lignende, skal barnetrygden fortsatt utbetales til barnets verge.
I enkelte tilfeller kommer barn alene til Norge som flyktninger eller asylsøkere. Begge foreldrene kan være igjen i hjemlandet. I noen tilfeller vil barna vite hvor foreldrene befinner seg, mens de i andre tilfeller ikke vet noe om dette.
Barnetrygd for barn som har fått oppholdstillatelse, utbetales til den som barnet bor fast hos. Hvis barna blir tatt hånd om av eldre søsken, slektninger, venner, fosterforeldre eller lignende, vil det være avhengig av disses situasjon om det skal utbetales ordinær eller utvidet barnetrygd. Dersom barnet skal bo hos en enslig/ugift person, kan det utbetales utvidet barnetrygd. Skal barnet bo hos gifte personer, skal det utbetales ordinær barnetrygd.
Hvis barna tar hånd om seg selv, dvs. at de bor alene i egen leilighet, kan det tilstås utvidet barnetrygd. Barnetrygden skal i slike tilfeller utbetales til barnets verge.
[Endret 1/03, 4/14]
Finnmarkstillegget er avviklet fra 1. april 2014. Teksten nedenfor blir liggende noen tid på grunn av eventuelle etterbetalinger eller klager som gjelder tidspunkt forut for 1. april 2014.
Det var kun NAV-kontorene i Finnmark og de syv aktuelle kommunene i Nord-Troms (Karlsøy, Kvænangen, Kåfjord, Lyngen, Nordreisa, Skjervøy og Storfjord) som kunne utbetale finnmarkstillegget.
Det var et vilkår for utbetaling av finnmarkstillegget at barnet og stønadsmottakeren faktisk oppholdt seg i Finnmark eller en av de aktuelle kommunene i Nord-Troms. Det ble sett bort fra kortvarige ferieopphold (4 — 5 uker) utenfor tiltakssonen.
Dersom barnet på grunn av utdanning ved videregående skole måtte flytte til et skolested som ligger utenfor tiltakssonen, kunne finnmarkstillegget fortsatt utbetales til foreldrene når de bodde og oppholdt seg i tiltakssonen .
Det forelå rett til utbetaling av finnmarkstillegget fra måneden etter at barnet og stønadsmottakeren har tok opphold i Finnmark eller en av de aktuelle kommunene i Nord-Troms. De ordinære etterbetalingsbestemmelsene i barnetrygdloven § 11 andre ledd gjaldt også for utbetaling av finnmarkstillegg fra 1. januar 2003.
Hadde NAV-kontoret i fraflyttingskommunen allerede utbetalt barnetrygd for et tidsrom etter at barnet hadde flyttet, kunne NAV-kontoret i tilflyttingskommunen etterbetale finnmarkstillegget fra måneden etter at barnet og stønadsmottakeren tok opphold der.
Ved rett til barnetrygd under utenlandsopphold, forelå det ikke rett til utbetaling av finnmarkstillegg.
NAV kan i helt spesielle tilfeller velge å utbetale barnetrygden til den andre av barnets foreldre, til en eventuell verge, eller til andre hvis det fremstår som klart at barnetrygden ikke vil komme barnet direkte eller indirekte til gode hvis den utbetales til den barnet bor fast hos.
Det må foreligge klare holdepunkter for misbruk av midlene før bestemmelsen kan anvendes.
[Endret 1/07, 12/11, 3/14, 6/15]
I tilfeller der foreldrene har inngått skriftlig avtale om delt bosted for barnet jf. denne lovs § 2 tredje ledd, kan barnetrygd utbetales til begge foreldrene med 50 prosent til hver av dem. Hver av foreldrene vurderes separat i forhold til reglene om utvidet stønad. Dette kan for eksempel medføre at den ene forelderen vil kunne få 50 prosent av utvidet stønad fordi vedkommende fyller vilkårene i § 9, mens den andre forelderen vil kunne få 50 prosent av ordinær stønad hvis vedkommende har inngått ekteskap.
Dersom foreldrene har to fellesbarn og de bare avtaler delt bosted for det ene barnet, vil den ene av foreldrene har rett til 100 prosent barnetrygd for det ene barnet og 50 prosent barnetrygd for det andre barnet. Den andre forelderen vil bare ha rett til 50 prosent barnetrygd for barnet med delt bosted.
Eksempel:
Mor er alene om omsorgen for fire barn. Hun har to barn fra første forhold som ikke har delt bosted og to barn fra andre forhold som har delt bosted. Mor har rett til utvidet barnetrygd. Hun skal ha hel barnetrygd for barna fra første forhold og halvparten av barnetrygden for de to barna som har delt bosted.
Beregningen til mor blir slik:
2 barn (100%) = 970 x 3 = 2 910 kroner
2 barn (50%) = (970 x 2) x 50% = 970 kroner
Mor skal til sammen ha 3 880 kroner
Far til barna i forhold en har ikke rett på barnetrygd. Far til barna i forhold to bor også alene og har rett til halvparten av utvidet barnetrygd.
Beregningen til far blir slik:
2 barn (50%) = (970 x 3) x 50% = 1 455 kroner
Foreldre som har avtalt delt bosted for barnet etter barneloven § 36 første ledd , og som på denne bakgrunn setter frem krav om barnetrygd, kan kun få ytelsen (50 prosent) utbetalt med tilbakevirkende kraft, dersom den andre av foreldrene ikke har mottatt hele barnetrygden for samme tidsrom. I de fleste tilfeller vil delt barnetrygd bli utbetalt med virkning fra måneden etter at krav om deler av barnetrygden blir framsatt. Allerede utbetalt barnetrygd forut for kravfremsettelse blir i slike tilfeller et oppgjør mellom foreldrene. Slike krav må tas under behandling raskt for å unngå at en av foreldrene får utbetalt for høy ytelse for en periode der den andre av foreldrene har rett til deler av ytelsen.
Eksempel 1:
Mor mottar utvidet barnetrygd for ett barn. Far søker 5. juni om utvidet barnetrygd da foreldrene inngikk skriftlig avtale om delt bosted etter barneloven § 36 den 20. januar. Far får innvilget halvparten av utvidet barnetrygd fra 1. juli. Han vil ikke ha rett på etterbetaling for perioden 1. februar til 30. juni fra NAV da hele barnetrygden allerede er utbetalt til mor. Dette blir et oppgjør mellom foreldrene. Mor vil også ha rett til halvparten av utvidet barnetrygd fra 1. juli.
Beregningen blir slik:
Mor: (970 x 2) x 50% = 970 kroner
Far: (970 x 2) x 50% = 970 kroner
Eksempel 2:
Far mottar ordinær barnetrygd for ett barn. Mor søker 25. august om utvidet barnetrygd da foreldrene inngikk skriftlig avtale om delt bosted etter barneloven § 36 den 28. mai. Mor vil få halvparten av utvidet barnetrygd for ett barn fra 1. september. Mor vil samtidig ha rett på etterbetaling av halvparten av den utvidede delen for perioden 1. juni til 31. august da hele barnetrygden ikke allerede er utbetalt til far. Far vil fra 1. september motta halvparten av ordinær barnetrygd.
Beregningen blir slik:
Mor: Fra 01.09: (970 x 2) x 50% = 970 kroner
I tillegg etterbetaling for perioden 01.06 - 31. 08: (970 x 50%) x 3 mnd = 1 455 kroner
Far: Fra 01.09: 970 x 50% = 485 kroner
I alle tilfeller der foreldrene skal dele barnetrygden på grunnlag av delt bosted for barnet, må sakene foreløpig behandles og beregnes manuelt.
Dersom foreldrene har hatt delt bosted og fått utbetalt delt barnetrygd, og det senere skjer en endring slik at barnet kun bor fast hos den ene, er det ikke anledning til privat oppgjør av barnetrygd utbetalt etter at barnet fikk endret bosted fra delt bosted til fast bosted.
Eksempel:
Begge foreldrene er enslige, de har avtalt delt bosted for to barn, men bare mor har søkt om barnetrygd. Moren får utbetalt hele barnetrygden på 2910 kr/mnd. Etter flere år søker far om barnetrygden. Begge foreldrene bekrefter at ordningen med delt bosted opphørte for 3 år siden, og at de har hatt ett barn hver boende fast hos seg de siste 3 årene. Hver av foreldrene har da hatt rett til utvidet barnetrygd for ett barn hver på 1940 kr/mnd. Her må far få etterbetalt 1940 kr/mnd i 3 år. Mor har fått feilutbetalt barnetrygd for det barnet som flyttet til far. Feilutbetalt barnetrygd er på 970 kr/mnd.
[Endret 1/07, 4/14, 2/15, 7/15]
Barnetrygdloven har en egen bestemmelse om tilbakekreving av feilaktig utbetalt barnetrygd.
Når det gjelder aktsomhetsvurderingen og mottakers skyld, vil vurderingene etter barnetrygdloven § 13 og folketrygdloven § 22-15 i all hovedsak være sammenfallende. De retningslinjene som er gitt til folketrygdloven § 22-15 vil derfor også relevant for barnetrygdsaker.
Retningslinjene til folketrygdloven § 22-15 fjerde ledd skal gjelde tilsvarende ved vurderingen av om tilbakekrevingsbeløpet skal settes ned i saker som behandles etter barnetrygdlovens § 13. Det vises til at Barnetrygdloven § 13 sier at feilaktig utbetalt barnetrygd «kan» kreves tilbake.
Folketrygdlovens § 22-17 a kommer ikke til anvendelse i saker som behandles etter Lov om barnetrygd.
Barnetrygdloven § 13 tredje ledd slår fast at et beløp som blir krevet tilbake etter første ledd, enten kan dekkes ved trekk i fremtidig barnetrygd eller inndrives etter bestemmelsene i bidragsinnkrevingsloven. Dette medfører at det i tilfeller hvor det ikke er en løpende barnetrygd å trekke i, må NAV benytte tvangsmidlene i bidragsinnkrevingsloven.
Det vises i denne forbindelse også til Vedlegg 7 til folketrygdloven kapittel 22 — Feilutbetaling.
Den tidligere henvisningen til inndrivingsbestemmelsene i skattebetalingsloven ble i forbindelse med stortingsbehandlingen av Ot.prp. nr. 60 (2001-2002) fra Sosialdepartementet erstattet med en henvisning til bidragsinnkrevingsloven. Det vises til kap. 4 i nevnte proposisjon.
Fra 1. juli 2006 ble det innført et nytt fjerde ledd i barnetrygdloven § 13 som lyder:
”Trekk etter tredje ledd avbryter foreldelse. Dersom slikt trekk opphører, varer virkningen av avbrutt foreldelse i ett år etter at trekket opphørte.”
Trekk i barnetrygd medførte tidligere at foreldelse ikke ble avbrutt. Etter den nye bestemmelsen i § 13 fjerde ledd skal virkningen av avbrutt foreldelse vare i ett år etter at trekket opphørte, slik at Nav kan områ seg og gå til skritt for å få avbrutt foreldelse på ny.