Utarbeidet 01.01.2014 av Arbeids- og velferdsdirektoratet, Regelverkskontoret
Sist revidert 23.04.2014 av Arbeids- og velferdsdirektoratet, Ytelsesavdelingen, Regelverkskontoret, jf. overskriftene:
Innhold:
Innledning
Til § 1 Formål
Til § 2 Hvem kan få tiltakspenger og tilleggsstønad
Til § 3 Tiltakspenger og barnetillegg
Til § 4 Stønad til dekning av utgifter i forbindelse med tiltak (tilleggsstønad)
§ 4 bokstav a.
§ 4 bokstav b – Stønad til boutgifter
§ 4 bokstav c – Stønad til reise
§ 4 bokstav d – Stønad til hjemreiser
Til § 5 Meldeplikt
Til § 6 – Stønadsdager
Til § 7 – Forholdet til andre ytelser
Til § 8 – Forholdet til lønn
Til § 9 - Opphold i institusjon, fengsel m.v.
Til § 10 – Reduksjon av ytelse på grunn av fravær
Til § 11 – Utbetaling
Forskjellige bestemmelser, kontrollrutiner m.v.
Ny forskrift om tiltakspenger mv. trådte i kraft pr 1. januar 2014.
Hjemmel for å yte tiltakspenger, barnetillegg og tilleggsstønader er forskrift om tiltakspenger mv. (tiltakspengeforskriften), jf. arbeidsmarkedsloven § 13. Den nye tiltakspengeforskriften erstatter gammel forskrift om arbeidsmarkedstiltak kap. 10, (den såkalte individstønadsforskriften). Dette gjelder både bestemmelser om stønad til livsopphold (tidligere basisytelse), barnetillegg og tilleggsstønader til utgiftsdekning for deltakere på arbeidsrettede tiltak.
Her følger en kort oppsummering av endringene pr. 1. januar 2014:
Tiltakspengeforskriften er i all hovedsak en videreføring av gjeldende rett. Forskriften er omstrukturert noe. I tillegg er det gjort enkelte presiseringer for å klargjøre reglene.
Vi gjør særlig oppmerksom på følgende presiseringer og endringer:
Da endringene i all hovedsak er presisering av gjeldende rett, er det ikke gitt overgangsregler.
Tildeling av arbeidsrettede tiltak er regulert i forskrift om arbeidsrettede tiltak av 11. desember 2008, heretter kalt tiltaksforskriften.
Tiltakspenger og barnetillegg skal sikre tiltaksdeltakere stønad til livsopphold.
Tilleggsstønader skal dekke bestemte utgifter som tiltaksdeltaker har i forbindelse med gjennomføring av tiltaket.
[Endret 4/14]
Tiltakspenger kan bare gis til deltakere på følgende arbeidsrettede tiltak (uttømmende – jf tiltaksforskriften):
I tillegg kan det gis tiltakspenger til deltakere på enkelte forsøksordninger (med særskilt hjemmel i egne forskrifter):
Det kan også gis tiltakspenger til deltakere fra Norge på arbeidsrettede tiltak som arrangeres utenfor Norge, når tiltaket er tildelt av NAV.
Arbeidsmarkedsloven hjemler ikke en individuell rett til å få delta på tiltak.. Men har en arbeidssøker først fått plass på et av de ovennevnte tiltak, medfører tiltaksgjennomføringen en rett til tiltakspenger og eventuelle tilleggsstønader, såframt vilkårene for dette er oppfylt.
Tilleggsstønad
Forskriften presiserer at det som hovedregel bare er tiltaksdeltakere som mottar tiltakspenger, som kan få stønad til dekning
av utgifter de har på grunn av tiltaksdeltakelsen (tilleggsstønad).
Det kan likevel gis tilleggsstønad til tiltaksdeltaker som ikke får tiltakspenger:
Tiltaksdeltaker som mottar dagpenger etter folketrygdloven kap. 4 i stedet for tiltakspenger, kan kun få stønad til reiseutgifter, men ingen av de andre tilleggsstønadene..
Forskriften § 2 tredje ledd er uttømmende når det gjelder hvilke tiltaksdeltakere som kan få tilleggsstønader uten å ha rett til tiltakspenger.
Søknad om tiltakspenger og tilleggsstønader
Søknad om tiltakspenger og tilleggsstønader framsettes på skjema NAV 76-13.45. Fristen for å framsette søknad om tiltakspenger og tilleggsstønader er ikke regulert i Arbeidsmarkedsloven. Etter praksis benyttes reglene for framsetting av krav i folketrygdloven § 22-13 analogisk.
Stønad til livsopphold
Typiske utgifter til livsopphold er utgifter til bolig på hjemstedet, mat, klær mv.
Tiltakspenger
For tiltaksdeltakere ytes stønad til livsopphold gjennom tiltakspenger. Tiltakspenger utbetales etter faste satser som gis av departementet.. Tiltaksdeltakere over 19 år gis tiltakspenger etter høy sats, tiltaksdeltakere under 19 år etter lav sats.
Tiltakspenger gis per dag, og beregnes på bakgrunn av meldekort og manuelt registrert fravær i Arena.
Barnetillegg
Barnetillegg regnes også som stønad til livsopphold. Barnetillegg ytes derfor bare når det også ytes tiltakspenger og bortfaller dersom stønadsmottakeren mottar annen ytelse til livsopphold for tid i tiltaket.
Barn som har egen årlig inntekt (lønn el..pensjon, herunder barnepensjon etter folketrygdloven kap. 18) tilsvarende 1G anses
selvforsørget og barnetillegg ytes derfor ikke.
Barnetillegg gis for hvert barn under 16 år når tiltaksdeltakeren forsørger barnet, uavhengig av om barnet bor hos tiltaksdeltakeren
eller ikke.
Det ytes bare barnetillegg for egne barn, dvs. biologiske eller adopterte barn. Barn som retten har tilkjent stønadsmottaker foreldreansvar for, likestilles med barn medlemmet er biologisk far/mor til. Det ytes ikke barnetillegg for samboers særkullsbarn eller fosterbarn selv om disse hører til samme husstand.
Barn som brukeren har bidragsplikt for anses som forsørget. Dette gjelder selv om bidraget er satt ned eller bortfalt på grunn av den bidragspliktiges økonomi.
Det er ikke noe krav om at barnet skal være medlem i folketrygden. Dersom barnet oppholder seg i utlandet, må forsørgeransvar dokumenteres med fødselsattest og ligningsopplysninger, eventuelt med annen dokumentasjon som sannsynliggjør at bruker forsørger barnet.
Barnetillegg gis per dag, og beregnes på bakgrunn av meldekort og manuelt registrert fravær i Arena.
Begge foreldre på tiltak
Dersom begge foreldrene samtidig mottar tiltakspenger, gis tillegget bare til den ene av foreldrene etter følgende prioritering:
Tiltaksdeltakere med stipend fra Leonardo-programmet
Deltakere på tiltak som inkluderer utplassering i utenlandske bedrifter med stipend fra Leonardo-programmet, kan motta tiltakspenger. Det legges til grunn at Leonardo-stipendet skal bidra til å dekke merkostnader ved opphold i utlandet, og at slike utgifter ikke dekkes dobbelt.
Ved søknad om Leonardo-stipend legges tiltakspenger og evt. barnetillegg til grunn for budsjetteringen.
Tilsyn for barn
[Endret 4/14]
Stønad til barnetilsyn gis dersom tiltaksdeltaker på grunn av tiltaket har utgifter til pleie/tilsyn av egne barn under 10 år. Vurderingen foretas uavhengig av om tiltaksdeltakeren også hadde denne utgiften før tiltaksstart. Som egne barn regnes barn som medlemmet er biologisk mor/far til eller har adoptert.
Stønad til barnetilsyn gis per dag, og beregnes på bakgrunn av meldekort og manuelt registrert fravær i Arena.
Barn som retten har tilkjent stønadsmottaker foreldreansvaret for, likestilles med barn medlemmet er biologisk far/mor til. Det ytes ikke stønad til barnetilsyn for samboers særkullsbarn eller fosterbarn selv om disse hører til samme husstand.
Dersom det benyttes privat barnepass, kan den leide private hjelpen ikke være medlem av samme husstand som brukeren selv, og heller ikke under 18 år.
Stønad til barnetilsyn utbetales etter faste dagsatser som fastsettes av departementet: Det gis stønad til barnetilsyn etter høy sats for det første barnet, og lav sats for øvrige barn. Stønad til barnetilsyn gis bare til én av foreldrene dersom begge mottar tiltakspenger, etter samme prinsipp som ved tildeling av barnetillegg.
Tilsyn for andre familiemedlemmer
Det kan også gis stønad til tilsyn dersom tiltaksdeltaker har andre familiemedlemmer som trenger tilsyn og pleie. Som andre familiemedlemmer anses som hovedregel barn over 10 år med særskilt tilsynsbehov, ektefelle/partner/samboer samt foreldre som pleies.
Tilsynsbehovet må dokumenteres ved erklæring fra lege eller annen sakkyndig. Slikt tillegg gis alltid etter høy sats, og til én tiltaksdeltaker, dersom flere i familien mottar tiltakspenger samtidig.
Kontantstøtte eller barnetrygd fører ikke til bortfall av rett til tilsynstillegg.
§ 4 bokstav b – Stønad til boutgifter
[Endret 4/14]
Stønad til dekning av boutgifter på tiltaksstedet, gis etter fast dagsats til deltaker som må bo borte fra hjemmet under tiltaket eller under avklaring. Det er ikke et vilkår at utgifter til bolig på hjemstedet må dokumenteres.
Stønad til boutgifter kan ikke ytes dersom man må bo borte fra hjemmet av andre årsaker enn tiltaksdeltakelsen. Om det anses nødvendig for tiltaksdeltakelsen at man må bo borte fra hjemmet, vurderes skjønnsmessig i forhold til hva som anses å være normal reiseavstand etter lokale forhold.
Deltakere i fellesnordiske arbeidsmarkedstiltak kan få dekket de faktiske utgifter til bolig på kursstedet.
Stønad til boutgifter gis per dag, og beregnes på bakgrunn av meldekort og manuelt registrert fravær i Arena.
§ 4 bokstav c – Stønad til reise
Daglige reiseutgifter
[Endret 4/14]
Daglige reiseutgifter tur/retur mellom bolig og tiltakssted dekkes i henhold til de retningslinjer som gjelder for den videregående skole i fylket der tiltaket gjennomføres,
begrenset til maksimalsats fastsatt av departementet, se oversikt over satser nederst i punktet «Reise ved tiltakets oppstart/avslutning»
nedenfor. I de fylker der fylkeskommunen ikke yter reisegodtgjørelse til elever i den videregående skole, kan stønad på grunnlag av
billigste reisemåte med rutegående transportmiddel utbetales hvor avstanden overstiger 6 km én vei, jf Opplæringslovens bestemmelser.
Departementet har fastsatt maksimalsats for tilskudd til daglige reiseutgifter.
I en del tilfeller er brukeren på grunn av kommunikasjonsforholdene nødt til å bruke egen bil til og fra tiltaksstedet. Dette kan skyldes mangel på kollektive transportmidler, eller at avgangene/korrespondansen ikke passer. I disse tilfellene kan bruk av egen bil godkjennes. I slike tilfeller ytes kilometergodtgjørelse etter satser fastsatt av departementet. Minimumsavstand på mer enn 6 km én vei og maksimalsats gjelder også for disse.
Tiltaksdeltakere som pga. funksjonshemming, midlertidig skade eller sykdom har behov for skyss, har rett til skyss uavhengig
av avstand mellom hjem og lærested. For disse kan faktiske utgifter dekkes, uten begrensning til maksimalsats, men utgiftene
må være nødvendige for at de skal kunne gjennomføre tiltaket. Behovet må dokumenteres med legeerklæring.
Stønad til daglige reiseutgifter gis per dag, og beregnes på bakgrunn av meldekort og manuelt registrert fravær i Arena.
Reise ved tiltakets oppstart/avslutning
[Endret 4/14]
Stønad til reise ved oppstart/avslutning for tiltaksdeltakere som må bo borte fra hjemmet for å delta i tiltaket gis på grunnlag av billigste reisemåte med rutegående transportmiddel. For strekninger uten rutegående transportmidler, gis stønad i form av bilgodtgjørelse etter sats som gis av departementet.
Det er verken egenandel eller maksimalsats for stønad til reise ved tiltakets oppstart/avslutning for tiltaksdeltakere som må bo borte fra hjemmet for å delta i tiltaket.
Se egen oversikt over satser på nav.no.
§ 4 bokstav d – Stønad til hjemreiser
Deltakere i tiltaket opplæring kan få stønad til én hjemreise i tillegg til ovenstående i løpet av tiden på tiltak. Det er et vilkår at tiltaket varer i minst fire måneder og at det i løpet av tiltakstiden avvikles godkjent ferie. Stønad til hjemreise gis etter tilsvarende retningslinjer som stønad til daglige reiseutgifter, bortsett fra regelen om maksimalsats.
For strekninger uten rutegående transportmidler, eventuelt der bruk av egen bil blir rimeligste reisealternativ, gis stønad i form av bilgodtgjørelse etter fast sats som gis av departementet.
Det er verken egenandel eller kostnadstak for stønad til hjemreise etter tiltakspengeforskriften § 4 bokstav d.
§ 4 bokstav e – stønad til dekning av skolemateriell mv. under utdanning
[Endret 4/14]
Stønad til dekning av utgifter til bøker og undervisningsmateriell kan ytes til deltakere på tiltaket Opplæring.
Stønaden gis med en fast sats pr. år som fastsettes av departementet. Det er én sats for elever i videregående skole/folkehøyskole og én for elever ved fagskole/høyskole/universitet. Dersom tiltaksdeltakeren pga funksjonshemming har høyere utgifter enn andre elever og derfor ikke kan klare seg med standardbeløpet, kan de faktiske utgiftene dekkes, jf. tilsvarende bestemmelse i forskriften om tilleggsstønader etter folketrygdloven kap. 11. De samme vurderingene skal legges til grunn.
Om tilskudd til skolepenger, semesteravgift og eksamensgebyr
[Endret 4/14]
Tilskudd til skolepenger, semesteravgift og eksamensgebyr utbetales som hovedregel direkte til undervisningsstedet. Tilskuddet skal ikke regnes som tilleggsstønad til den enkelte deltaker, men som tilsagn til tiltaksarrangør. Tilskuddet ytes på grunnlag av de faktiske utgifter, innenfor maksimalsatser som fastsettes av departementet.
Dersom deltakeren selv har hatt utlegg i forbindelse med utdanningen, eksempelvis utlegg til semesteravgift, kan tilskuddet likevel utbetales direkte til deltakeren etter tilsvarende rutiner som for ytelser etter tiltakspengeforskriften. Utbetalingen skal likevel fortsatt regnes som tilsagn til tiltaksarrangør. Se forskrift om arbeidsrettede tiltak § 7-4 første ledd.
Tilleggsstønader til tiltaksdeltakere med stipend fra Leonardo-programmet
Ytelse av tilleggsstønader kan vurderes på grunnlag av Leonardo-stipendets størrelse. Det forutsettes at Leonardo-stipendet dekker reiseutgifter som er en grunnleggende forutsetning for utenlandsoppholdet. Behovet for å gi stønad til boutgifter i forbindelse med utenlandsoppholdet kan vurderes på grunnlag av oppsatt budsjett og størrelsen på Leonardo-stipendet.
[Endret 4/14]
For å ha rett til tiltakspenger og tilleggsstønader må tiltaksdeltaker som hovedregel melde seg til NAV på fastsatt dato hver fjortende dag (meldeperioden). Se mer om dette i rundskriv om meldeplikt til § 5 i tiltakspengeforskriften.
Meldekortet har to funksjoner:
Meldekort skal sendes inn av alle tiltaksdeltakere som mottar ytelser etter tiltakspengeforskriften og er registrert i NAV sitt register som arbeidssøker. I utgangspunktet forutsettes det at alle som gjennomfører tiltak også er i stand til å fylle ut og sende inn meldekort, enten på egen hånd eller med bistand.
Tiltak i utlandet
Personer som gjennomfører tiltak i utlandet, kan fritas fra meldeplikten. Dersom de ikke har anledning til å melde seg elektronisk, må disse personene gis manuell meldeform. Nødvendige opplysninger må gis NAV på annen måte enn ved kortene, f.eks. ved bruk av telefon. For at tiltakspenger/tilleggstønader skal bli anvist, må saksbehandler registrere manuelle meldekort for personen hver 14. dag.
[Endret 4/14]
Deltaker på tiltak som nevnt i § 2 får utbetalt stønad for alle dager som tiltaksdeltakeren faktisk deltar på tiltak (eller avtalt egenaktivitet som del av tiltaket).
Som hovedregel utbetales tiltakspenger og tilleggsstønader etterskuddsvis. Utbetaling foretas på bakgrunn av opplysningene i vedtaket og opplysningene på meldekortet.
Alle ytelser som legges inn med dagsats (antall dager på tiltak per 14-dagersperiode) i vedtaket, utbetales på bakgrunn av opplysningene som gis på meldekort. Dette gjelder:
I forskriften § 5 er det gitt hjemmel til å redusere brukers utbetaling når vedkommende melder seg for sent. Denne sanksjonsmuligheten blir per i dag ikke benyttet av NAV.
For dager der tiltaksdeltakeren krysser av for sykdom eller annet fravær, se nedenfor.
Andre tilleggsstønader utbetales på bakgrunn av betalingsplan.
Heltidstiltak
[Endret 4/14]
For å kunne skille mellom de som har heltidstiltak og deltidstiltak skal det for alle ytelsene som blir beregnet på bakgrunn av meldekort, angis antall dager personen skal delta på tiltak i en ordinær meldeperiode (14 dager). Dette legges inn når man fatter vedtak om den enkelte ytelsen.
For tiltaksdeltakere i heltidstiltak (10 tiltaksdager i meldeperioden) utbetales stønaden i henhold til hva deltakeren har krysset av på spørsmålene om fravær og sykdom. Når det gjelder tiltaksspørsmålet (spørsmål 2 på meldekortet) forutsettes det at deltakeren skulle ha vært på tiltak 10 dager i meldeperioden.
Dersom opplegget for tiltaket er definert som et heltidsprogram, regnes tiltaket som heltidstiltak. AMO-kurs/jobbsøkerkurs er i all hovedsak på heltid. Det er vanligvis et krav til tiltaksarrangøren at kurset skal være et heltidsprogram. Dette medfører ikke krav til klasseromsundervisning hele tiden, men krav til oppfølging fra tiltaksarrangøren må inngå i konseptet. Dette kan for eksempel dreie seg om jobbsøkerkurs hvor tiltaksdeltaker deltar i klasseromsundervisning deler av uka, og resterende tid av uka er ute og søker jobb under veiledning av tiltaksarrangør.
NB! Spørsmål 2 på meldekortet påvirker kun beregning av stønad dersom personen deltar på deltidstiltak (har mindre enn 10 tiltaksdager i meldeperioden). For personer med heltidstiltak beregnes stønad kun ut fra hva personen har krysset på spørsmål 3 og 4. Spørsmål 1 om arbeid blir ikke lest for personer med ytelser etter tiltakspengeforskriften og spørsmål 2 blir kun benyttet til oppfølging.
Deltidstiltak
[Endret 4/14]
Dersom det er aktuelt med noe annet enn heltidsprogram, vil dette framgå av kravspesifikasjon/kjøpsbetingelsene for kurset. Kurs som er definert som deltid, vil få konsekvenser for ytelser etter tiltakspengeforskriften.
Personer på deltidstiltak får utbetalt stønad i henhold til hvilke dager stønadsmottaker har oppgitt som tiltaksdager på kortet (er eller skulle ha vært en tiltaksdag) i kombinasjon med spørsmålene for fravær/sykdom. Det anbefales at personer som deltar på deltidstiltak får en fast mal for hvordan de skal fylle ut meldekortet (Eks: Alltid krysse av for tiltak mandag, onsdag og fredag i uke 1 og mandag, onsdag i uke 2)
Ved tiltak som innebærer 50 % tiltaksdeltakelse pr. dag med oppmøte 10 dager pr meldeperiode, skal tiltakspengene utbetales for 10 dager i meldeperioden, dvs. for faktiske dager personen deltar på tiltak. Tiltaksdeltakeren skal krysse av på tiltak for 10 dager i meldeperioden, på lik linje med personer som deltar på heltidstiltak.
NB! Spørsmål 2 på meldekortet påvirker kun beregning av stønad dersom personen deltar på deltidstiltak (har mindre enn 10 tiltaksdager i meldeperioden). For personer med heltidstiltak beregnes stønad kun ut fra hva personen har krysset på spørsmål 3 og 4. Spørsmål 1 om arbeid blir ikke lest for personer med ytelser etter tiltakspengeforskriften og spørsmål 2 blir kun benyttet til oppfølging.
Nettbaserte kurs (både heltid og deltid)
Om et nettbasert kurs er beregnet til å vare i en måned, vil dette utgjøre 4 uker). Tiltaksdeltaker vil dermed få ytelser etter tiltakspengeforskriften for 4 uker uansett om en studerer hjemme eller i et klasserom.
Kursarrangør for nettbaserte kvalifiseringstilbud må gjennomføre jevnlig oppfølging og kontroll av kursdeltakeres progresjon og innsats.
Utbetaling på fridager og i ferie
Når opplæringsstedet er stengt
Ytelser etter tiltakspengeforskriften kan utbetales når opplæringsstedet er stengt i forbindelse med offentlige fridager,
jule- og påskeferie, når disse faller på dager som normalt ville vært tiltaksdager.
Deltakere på deltidstiltak skal krysse av på tiltaksspørsmålet (spørsmål 2) også for slike dager, da dette er dager de normalt skulle ha vært på tiltak.
Ferie i opplæringstiltak
[Endret 4/14]
Tiltaksdeltaker i opplæringstiltak kan som hovedregel ikke få utbetalt ytelser etter tiltakspengeforskriften i sommerferien. Dette gjelder selv om tiltaksdeltakeren faktisk er reell arbeidssøker i en pålagt sommerferie han ikke selv har valgt, for eksempel pga at kursstedet/skolen er stengt i sommerferien.
Tiltaksdeltaker i opplæringstiltak, som av helsemessige årsaker ikke kan ta arbeid eller ikke har krav på feriepenger, kan motta tiltakspenger i sommerferien dersom opplæringstiltaket varer i mer enn ett skoleår og minst ett av følgene vilkår er oppfylt:
Arbeidssøkere med dagpengerettigheter kan beholde dagpengene under opplæringsstedets ferie så lenge de er reelle arbeidssøkere.
Ferie i bedrift
Tiltaksdeltaker i bedrift (ikke kurs/skole) kan få utbetalt tiltakspenger dersom tiltaket avbrytes midlertidig pga. avvikling
av bedriftens fellesferie. Fellesferie må dokumenteres av bedriften og gjelde hele bedriften som sådan.
[Endret 4/14]
Samordning
Dersom tiltaksdeltakeren har rett til fulle livsoppholdsytelser fra offentlige eller private trygde- eller pensjonsordninger, faller ytelser etter tiltakspengeforskriften bort.
Dersom den andre livsoppholdsytelsen er gradert, reduseres tiltakspengene tilsvarende.
Saksbehandler må foreta en prosentvis samordning av tiltakspengene ved å legge inn fiktivt antall tiltaksdager det skal utbetales tiltakspengene for i vedtaket i Arena.
Dersom eventuelle tilleggsstønader skal utbetales for tilsvarende antall dager, legges også tilleggsstønadene inn med dagsats. Både tiltakspenger og tilleggsstønader vil da bli beregnet og utbetalt på bakgrunn av opplysningene som tiltaksdeltakeren oppgir på meldekortet.
Det anbefales at disse tiltaksdeltakerne får en fast mal for hvordan de skal fylle ut meldekortet (Eks: Alltid krysse av for tiltak mandag, onsdag og fredag i uke 1 og mandag, onsdag i uke 2).
For eventuelle tilleggsstønader hvor det skal utbetales for flere dager enn det utbetales tiltakspenger for, skal saksbehandler ikke legge inn antall dager for tilleggsstønader i vedtaket. I slike tilfeller må saksbehandler spesialanvise tilleggsstønader for lengre tidsrom med et beløp som tilsvarer dagsats multiplisert med faktiske tiltaksdager.
Eksempler:
Dagpenger
[Endret 4/14]
Tiltaksdeltakere som mottar eller har søkt om dagpenger kan i stedet for tiltakspenger velge å beholde dagpengene så lenge vedkommende deltar på tiltaket. Motsatt kan en tiltaksdeltaker med rett til dagpenger, velge å motta tiltakspenger i tiltaksperioden.
Stønadsformen kan ikke endres i løpet av tiltaksperioden med mindre retten til dagpenger faller bort.
Tiltaksdeltaker som mottar dagpenger kan ytes tillegg for reise ved tiltakets oppstart/avslutning og daglige reiser, jf tiltakspengeforskriften § 2, siste ledd.. Andre tilleggsstønader etter tiltakspengeforskriften ytes ikke.
Dersom tiltaksdeltakeren mottar dagpenger, skal dagpengeregelverket følges f.eks. med hensyn til sykefravær. , Om fravær på grunn av barns eller barnepassers sykdom for dagpengemottakere, se forskrift om dagpenger § § 4-3 annet ledd.
Midlertidig bortfall av retten til dagpenger
Tiltaksdeltaker som har fått vedtak om forlenget ventetid/tidsbegrenset bortfall av retten til dagpenger etter folketrygdloven §§ 4-10 og 4-20, vil likevel kunne få innvilget tiltakspenger ved deltakelse på tiltak. Så lenge arbeidssøkeren mottar tiltakspenger kan forlenget ventetid/tidsbegrenset bortfall av retten til dagpenger ikke avspaseres.
Se rundskriv til folketrygdloven §§ 4-10 og 4-20 vedrørende forlenget ventetid og tidsbegrenset bortfall av retten til dagpenger.
Når dagpengeperioden avsluttes i tiltaksperioden, kan tiltakspenger innvilges og ytes så lenge vedkommende deltar på tiltaket.
Barnetillegg
Retten til barnetillegg etter tiltakspengeforskriften § 3 bortfaller dersom stønadsmottakeren mottar barnetillegg til annen ytelse til livsopphold.
Kontantstøtte
Kontantstøtte etter kontantstøtteloven fører ikke til samordning eller bortfall av ytelser etter tiltakspengeforskriften.
Barnetrygd
Barnetrygd etter barnetrygdloven fører ikke til samordning eller bortfall av ytelser etter tiltakspengeforskriften.
Barnepensjon
Tiltaksdeltaker som selv mottar barnepensjon etter folketrygdloven kap. 18, kan beholde retten til ytelser etter tiltakspengeforskriften.
Deltakere i Kvalifiseringsprogrammet (KVP)
Deltakere i arbeidsrettede tiltak gjennom Kvalifiseringsprogrammet skal ikke tilstås tiltakspenger og barnetillegg etter tiltakspengeforskriften § 3.
Tiltaksdeltaker gjennom Kvalifiseringsprogrammet får kvalifiseringsstønad som livsoppholdsytelse etter Lov om sosiale tjenester i arbeids- og velferdsforvaltningen § 35.
Tilleggsstønader etter tiltakspengeforskriften § 4 kan ytes til disse tiltaksdeltakerne på vanlig måte etter søknad. De vanlige vilkårene om type tiltak, tilmelding osv må være oppfylt for at tiltaksdeltakeren skal kunne få tilleggsstønader, se mer under punktet om tilleggsstønader..
Deltakere i kvalifiseringsprogrammet skal registreres i Arena på lik linje med andre tiltaksdeltakere når de begynner på arbeidsrettet tiltak i statlig regi:
Deltakere i Introduksjonsprogrammet for nyankomne innvandrere
Deltakere i arbeidsrettede tiltak gjennom Introduksjonsprogrammet for nyankomne innvandrere kan få innvilget tiltakspenger og aktuelle tilleggsstønader, såfremt vilkårene i tiltakspengeforskriften er oppfylt. Disse ytelsene (både tiltakspenger og tilleggsstønader) skal imidlertid alltid utbetales til kommunen som alternativ betalingsmottaker, jf.introduksjonsloven § 12, annet ledd.
[Endret 4/14]
Ordinær lønn/etterlønn
Tiltaksdeltakere som mottar lønn/etterlønn (fra tidligere arbeidsgiver eller tiltaksarrangør) som ordinære arbeidstakere for tid i tiltaket, har ikke rett til hverken tiltakspenger eller tilleggsstønader. Dette gjelder både helt og delvis sysselsatte i tiltak.
Dersom det ikke er til hinder for deltakelse i tiltaket, kan tiltaksdeltakere ha lønnet arbeid utenom tiltakstiden (også for samme arbeidsgiver, dvs. tiltaksarrangør). Godkjent arbeid utenom tiltakstiden fører ikke til reduksjon av ytelser etter tiltakspengeforskriften. Spørsmål 1 om arbeid på meldekortet blir ikke lest for personer med ytelser etter tiltakspengeforskriften.
[Endret 4/14]
Tiltaksdeltaker som har opphold i institusjon med fri kost og losji kan som hovedregel ikke samtidig motta tiltakspenger etter § 3, men kan få innvilget aktuelle tilleggsstønader etter § 4.
Bare de som ellers ville ha fått tiltakspenger etter § 3 dersom de ikke hadde hatt opphold i institusjon, fengsel mv. kan ha rett til tilleggsstønader under tiltaksgjennomføringen. Dette innebærer at tiltaksdeltakere som ellers ville hatt rett til andre typer livsoppholdsytelser (f.eks. sykepenger) dersom de ikke hadde hatt opphold i institusjon, fengsel mv. med fri kost og losji, ikke har rett til tilleggsstønader
Unntak
Tiltaksdeltakere som har opphold i barnevernsinstitusjon kan motta både tiltakspenger og tilleggsstønader. Dette gjelder uavhengig
av om de har fri kost og losji.
Alternative soningsformer
Tiltaksdeltakere som har opphold i overgangsbolig (som alternativ soningsform) anses ikke å ha fri kost og losji i henhold
til tiltakspengeforskriften § 9. Disse har derfor rett til både tiltakspenger og tilleggsstønader under gjennomføring av arbeidsrettet
tiltak såfremt de vanlige vilkår for rett til ytelse etter tiltakspengeforskriften er oppfylt.
Tilsvarende gjelder også for andre tiltaksdeltakere som soner utenfor institusjon uten fri kost og losji (f.eks. soning med elektronisk fotlenke), eller personer som er prøveløslatt.
Stønad ved sykdom
Stønad under egen sykdom
[Endret 4/14]
Fravær på grunn av egen sykdom skal føres opp under spørsmål 3 på meldekortet. For tiltaksdeltakere med tiltakspenger utbetales full stønad de tre første sykedagene ved egen sykdom. Ved sykdom utover tre dager gis tiltaksdeltakere 75 prosent av full stønad resten av arbeidsgiverperioden.
Dersom tiltaksdeltakeren mottar dagpenger, skal dagpengeregelverket følges ved fravær på grunn av egen sykdom.
Arbeidsgiverperioden er 16 dager jf. folketrygdloven § 8-19. Arbeidsgiverperioden regnes i denne sammenhengen fra og med første virkedag (mandag-fredag) det er krysset av for sykdom på meldekortet. Det ytes altså full stønad i tre virkedager, og deretter 75 prosent av full stønad i inntil 13 virkedager.
Er det gått mindre enn 16 kalenderdager siden forrige sykefravær, skal et nytt sykefravær regnes med i samme arbeidsgiverperiode.
Når det er utbetalt tiltakspenger i en full arbeidsgiverperiode, skal det ikke inntre noen ny arbeidsgiverperiode ved sykdom som inntreffer innen 16 kalenderdager etter at vedkommende arbeidstaker har gjenopptatt arbeidet.
For personer som fyller kravet til minste arbeidsinntekt for rett til dagpenger i folketrygdloven § 4-4 (men har valgt tiltakspenger), kan disse få ordinære sykepenger fra og med dagen etter at tiltakspengene opphører, jf folketrygdloven § 8-49. De må sette fram krav om sykepenger på vanlig måte. En tilsvarende mulighet finnes ikke for personer som ikke fyller kravet til minste arbeidsinntekt for rett til dagpenger.
Krav til dokumentasjon ved egen sykdom
For å ha rett til stønad ved egen sykdom, må sykdommen dokumenteres med legeerklæring. I enkelte tilfeller kan egenmelding godtas.
Egenmelding
[Endret 4/14]
Dersom tiltaksdeltaker selv er syk og ikke kan delta på tiltak, skal han krysse av "Ja" på spørsmål tre på meldekortet, i tillegg til å markere hvilke dager han har vært borte på grunn av egen sykdom. Tiltaksdeltaker må også gi beskjed til tiltaksarrangør på fraværets første dag.
Egenmelding kan benyttes for fraværets tre første dager uavhengig av hvor lenge vedkommende har deltatt i tiltak.
Det kan brukes inntil fire egenmeldinger i løpet av ett år. Varer sykefraværet mer enn tre dager må sykdommen dokumenteres ved sykemelding, som straks skal sendes NAV.
Beholder tiltaksdeltakeren dagpenger, gjelder regelen om sykemelding fra lege fra første fraværsdag, jf. folketrygdloven § 8-49.
Dersom tiltaksdeltakeren ikke har rett til å bruke egenmelding, og heller ikke legger fram sykemelding i ettertid (her må evt. saksbehandler gi tiltaksdeltakeren en kort frist for framlegging av dokumentasjon for sykdom), faller retten til stønad bort for den aktuelle sykeperioden.
Dersom tiltaksdeltakeren er så syk at han ikke kan melde seg, har han ”rimelig grunn til ikke å melde seg” og vil få etterbetalt stønad. Evt. kan saksbehandler legge inn fraværsårsak (sykdom) manuelt. Se rundskrivet om Meldeplikt etter tiltakspengeforskriften § 5 om fritak fra meldeplikt ved bruk av meldekort.
Stønad ved barns og barnepassers sykdom
[Endret 7/14]
Tiltakspenger
Tilsvarende som ved egen sykdom kan tiltaksdeltakeren få stønad ved fravær på grunn av barns eller barnepassers sykdom. I slike tilfeller må bruker krysse av for fravær på spørsmål 4 på meldekortet, og dokumentere fraværsårsaken overfor NAV-kontoret. Hvis fraværet godkjennes, må tiltaksenheten spesialutbetale i ettertid.
Dagpenger
Tiltaksdeltakere med dagpenger har rett til utbetaling ved fravær på grunn av barns og barnepassers sykdom, jf forskrift om dagpenger § 4-3 annet ledd. I slike tilfeller må bruker krysse av for fravær på spørsmål 4 på meldekortet, og dokumentere fraværsårsaken overfor NAV-kontoret. Hvis fraværet godkjennes, må NAV forvaltning spesialutbetale i ettertid.
Omsorg for barn under 12 og 18 år
Tiltaksdeltakere som har omsorg for barn under 12 år, og som er borte fra tiltaket pga. nødvendig tilsyn med sykt barn, har rett til tiltakspenger eller dagpenger under fraværet.
Det samme gjelder tiltaksdeltaker som har omsorg for kronisk sykt eller funksjonshemmet barn under 18 år. Retten gjelder til og med det året barnet fyller henholdsvis 12 og 18 år.
Antall dager med tiltakspenger eller dagpenger pga barns sykdom
Barns sykdom |
10 dager pr. kalenderår |
Omsorg for to eller flere barn |
15 dager pr. kalenderår |
Kronisk sykt eller funksjonshemmet barn |
20 dager pr. kalenderår |
Alene om omsorgen for barn |
20 dager pr. kalenderår |
Alene om omsorgen for kronisk eller sykt barn |
Inntil 40 dager pr. kalenderår. |
Registrering av fraværsårsak ”Sterke velferdsgrunner”.
[Endret 4/14]
Tiltakspenger
For å sikre at personer med tiltakspenger får utbetaling ved barn eller barnepassers sykdom, må bruker krysse av for fravær på spørsmål 4 på meldekortet, og dokumentere fraværsårsaken overfor NAV-kontoret. Hvis fraværet godkjennes, må tiltaksenheten spesialutbetale prosentvis reduserte tiltakspenger i ettertid.
Dagpenger
Her gjelder tilsvarende Arena-rutiner som for tiltaksdeltakere som mottar tiltakspenger: Bruker må krysse av for fravær på spørsmål 4 på meldekortet, og dokumentere fraværsårsaken overfor NAV-kontoret. Hvis fraværet godkjennes, må NAV forvaltning spesialutbetale dagpenger i ettertid..
Rett til dagpenger ved barns og barnepassers sykdom gjelder bare så lenge stønadsmottakeren deltar i tiltaket. Når tiltaket
avsluttes, bortfaller denne særskilte ordningen. Det finnes ingen tilsvarende rett for ordinære dagpengemottakere som ikke
deltar i tiltak.
Krav til dokumentasjon ved barns og barnepassers sykdom
[Endret 4/14]
Dersom barn eller barnepasser er syk, og dette medfører at tiltaksdeltaker ikke kan delta på tiltak, skal han krysse av "ja" på spørsmål fire (annet fravær enn egen sykdom) på meldekortet, i tillegg til å markere hvilke dager han har vært borte på grunn av barnets/ barnepasserens sykdom.
Det er derfor svært viktig at stønadsmottaker får beskjed om straks å melde fra til NAV-kontoret i tillegg til tiltaksarrangør dersom vedkommende planlegger/har hatt denne type fravær.
Egenmelding
Tiltaksdeltaker med dagpenger eller tiltakspenger kan ved fravær pga. barns eller barnepassers sykdom benytte egenmelding
for fraværets tre første dager. Det vil si fra og med fjerde fraværsdag kreves framlegging av legeerklæring.
Retten til å benytte egenmelding ved barns og barnepassers sykdom vil i forhold til retten til tiltakspenger komme som et tillegg til regelen om maksimalt fire egenmeldinger i løpet av ett år ved egen sykdom.
Dersom tiltaksdeltaker ikke har rett til å bruke egenmelding, og heller ikke legger fram legeerklæring/dokumentasjon i ettertid, faller retten til stønad bort for den aktuelle fraværsperioden. Hvis utbetalingen allerede har skjedd, foreligger det feilutbetaling.
Annet fravær
Ugyldig fravær fra det arbeidsrettede tiltaket, herunder manglende gjennomføring av egenaktivitet, fører til reduksjon av stønaden. Stønaden reduseres i forhold til fravær som er angitt på meldekortet.
Det utbetales ikke stønad for dager hvor stønadsmottaker har krysset av på spørsmålet om annet fravær på kortet (spørsmål 4), såfremt det ikke er lagt inn godkjent fraværsårsak i Arena. Manuelt registrert fravær vil alltid overstyre det personen selv har krysset av på kortet, både når det gjelder sykdom og annet fravær. Vær likevel oppmerksom på at ikke alle manuelt registrerte fraværstyper medfører utbetaling av ytelse.
Det er derfor svært viktig at stønadsmottaker får beskjed om straks å melde fra til NAV-kontoret i tillegg til tiltaksarrangør dersom vedkommende planlegger/har hatt denne type fravær.
Godkjent fravær
Godkjent fravær må alltid legges inn manuelt, og medfører ikke reduksjon av stønaden.
Godkjente fraværsårsaker er:
Sterke velferdsgrunner
Med sterke velferdsgrunner menes f.eks.:
Listen ovenfor er ikke uttømmende.
Anvisning og utbetaling skjer etterskuddsvis hver 14. dag
Introduksjonsprogrammet – alternativ betalingsmottaker
For tiltaksdeltakere gjennom Introduksjonsprogrammet for arbeidssøkere med innvandrerbakgrunn, utbetales både tiltakspengene
og tilleggsstønadene direkte til kommunen som alternativ betalingsmottaker, jf Introduksjonsloven § 12. Deltakerne mottar
introduksjonsstønad fra kommunen, som skal dekke både stønad til livsopphold og tilleggsstønader.
[Tilføyd 4/14]
Fremmøtelister og oppfølging
Tiltaksarrangør på individuelle tiltak skal sende inn frammøtelister til NAV-kontoret. NAV-kontoret sjekker listen for å vurdere om tiltaksdeltaker har behov for oppfølging. Videre skal NAV benytte listene til kontrollformål, for eksempel ved stikkprøvekontroll av fravær. Listene kan også bli kontrollert av NAV Kontroll og skal oppbevares hos NAV i minst 10 år.
Kontroll- og oppfølgingsrutiner vedrørende tiltak er beskrevet i grensesnittrutiner og håndbøker. til bruk for NAVs saksbehandlere. Dette gjelder rutiner for internkontroll på tiltaksområdet og en minimumsstandard for arbeidsrettede tiltak. Det foreligger også egne grensesnittrutiner til tiltakspenger.
NAV har også utarbeidet en sjekkliste for saksbehandler og beslutter til bruk i saksbehandlingen av tiltakspenger.
Forlengelse av tilsagn om tiltak
Dersom bruker begynner i et nytt/annet tiltak, må vedkommende søke på nytt om tiltakspenger og tilleggsstønader. Dersom tiltaket forlenges, ved at det innvilges ny tilsagnsperiode innenfor samme tiltak, trenger ikke tiltaksdeltakeren søke om tiltakspenger og tilleggsstønader på nytt, siden NAV allerede har tilstrekkelig dokumentasjon i saken til å forlenge stønadsvedtaket.
Feilutbetaling og misbruk
NAV skal påse at stønadene som blir utbetalt, er i samsvar med vedtak og senere endringer. Feilutbetaling foreligger når et medlem har fått mer stønad enn vedkommende hadde rett til, eller når det er utbetalt for lite.
Dersom stønadsmottakeren har fått mindre utbetalt enn vedkommende har rett til etter vedtaket, plikter NAV å etterbetale det for lite utbetalte beløpet så snart som mulig.
Se eget rundskriv om feilutbetaling av ytelser. Rundskrivet omhandler bare de tilfellene hvor det er utbetalt for mye stønad og beskriver utførlig rutinene for stans av vedtak og eventuell tilbakekreving. Mer om feilutbetaling, se eget rundskriv til folketrygdloven § 22-15, jf arbeidsmarkedsloven § 22.
Klageadgang
Vedtak etter tiltakspengeforskriften er å anse som enkeltvedtak etter forvaltningslovens bestemmelser. Fristen for å klage er seks uker etter at stønadssøkeren mottok vedtaket. Dersom klageren har særlige grunner for å klage for sent, kan NAV se bort fra at klagefristen ikke er overholdt.