Utarbeidet av Arbeids- og velferdsdirektoratet 27.01.2012, Fagstab ytelser, kontor pensjon.
Når Europaparlamentets og Rådets forordning 883/2004 og 987/2009 trer i kraft for EFTA/EØS-landene Norge, Island og Liechtenstein, vil rundskrivet til hovednr. 45 erstatte tidligere rundskriv til hovednr. 40.
Det følger av artikkel 4 i forordning 987/2009 at all utveksling av trygdeinformasjon mellom medlemslandene skal skje elektronisk og ikke i form av papirblanketter. De elektroniske blankettene kalles SED (Strucrured Electronic Documents). Det er laget egne serier av SED’er for de forskjellige fagområdene. For pensjoner anvendes SED’er i P-serien. Se rundskriv til kapittel 0 under hovednr. 45 og oversikt og veiledning i vedlegg til dette rundskrivet.
Norge vil i en overgangsperiode fram til den elektroniske løsningen er på plass fortsette med å bruke E-blanketter framfor SED på pensjonsområdet.
Barnepensjon kommer inn under EØS-avtalens regler. Dette følger av artikkel 3 nr. 1 bokstav e i forordning 883/2004 og forskrift om inkorporasjon av trygdeforordningene i EØS – avtalen. Beregningsreglene for pensjoner står i artikkel 50-60 i forordning 883/2004.
Forordning 883/2004 gjelder for personer som er statsborgere av en medlemsstat og for flyktninger/statsløse som er eller har vært omfattet av trygdelovgivningen i en medlemsstat. Dette betyr at også ikke yrkesaktive har rettigheter etter forordningene. Dette til forskjell fra Forordning 1408/71 som kun ga direkte rettigheter til yrkesaktive.
De nevnte gruppenes familiemedlemmer og gjenlevende er også omfattet. Det er ikke stilt krav til at disse må være statsborgere av et EU/EØS-land. Av artikkel 2 nr. 2 fremgår det at gjenlevende etter tredjelandsborgere også er omfattet hvis de selv er statsborgere av et medlemsland.
Forordningens regler medfører at folketrygdlovens regler om forutgående og fortsatt medlemskap kan fravikes. Medlemskap i andre EØS-lands trygdeordninger kan anvendes til sammenlegging for å fylle inngangsvilkårene for rett til pensjon. I forhold til ikke-yrkesaktive personer, og forordningens bestemmelser i artikkel 6 om sammenlegging av trygdetid, er det i vedlegg IX til forordning 883/2004 og vedlegg VI til EØS-avtalen gitt unntak for Norge fra å innvilge pensjon etter ikke-yrkesaktive personer som ikke har vært bosatt i Norge i minst tre år. Det betyr at sammenleggingsbestemmelsene i artikkel 6 for å oppfylle kravet om forutgående medlemskap ikke kan anvendes for en person som ikke har vært yrkesaktiv i noe EØS-land og ikke har bodd minst tre år i Norge.
Barnepensjon beregnes etter kapittel 5, artikkel 50-60 i forordning 883/2004, slik som andre pensjoner, jf. artikkel 69 nr. 2 i forordningen. Beregningsreglene for pensjoner i forordning 883/2004 er pro rata beregningsregler, jf. artikkel 52 nr. 1 i forordningen. Dersom avdøde fyller vilkårene for en folketrygdberegnet pensjon skal det gjøres en sammenlignende beregning, jf. artikkel 52 nr. 3.
Beregningsreglene for pensjon etter kapittel 5 i forordningen er beskrevet i punktene 3.3.1 og 3.3.2 i rundskrivet til kapittel 3 under hovednr. 45.
Reglene for beregning av barnepensjon som en pensjonsytelse har vært gjeldene siden 01.09.1999. Inntil 1.9.99 ble barnepensjon etter EØS - reglene ansett som en "familieytelse" og ble beregnet etter kapittel 8 i forordning 1408/71. For saker der dødsfallet er inntruffet 1.9.99 eller senere gjelder forordning 1399/99, se punkt 18.2. Fra og med 01.09.1999 skulle barnepensjon beregnes etter pensjonskapitlet i forordning 1408/71. Den tidligere bestemmelse om at barnepensjon skulle beregnes som en ”familieytelse” etter kapittel 8 i forordning 1408/71 ble videreført for noen land. Barnepensjon beregnet etter kapittel 8 i forordning 1408/71 er ennå aktuelt i enkelte løpende pensjoner, se punkt 18.6 om beregning av barnepensjon etter kapittel 8 i forordning 1408/71.
I forordning 883/2004 videreføres bestemmelsene fra forordning 1408/71 om at barnepensjon beregnes etter pensjonskapitlet. Etter artikkel 61 i forordning 987/2009 vil land som beregner ytelser til gjenlevende barn uavhengig av opptjeningstidens lengde fortsatt beregne denne ytelsen som en familieytelse. Selv om et annet medlemsland beregner ytelser til gjenlevende barn som en familieytelse, skal norsk barnepensjon alltid fastsettes etter reglene om pensjon etter forordning 883/2004.
Bestemmelsene står i forordning 883/2004, artikkel 50-60.
Barnepensjoner som innvilges etter forordning 883/2004
eller
omregning lønner seg for saker der dødsfallet er inntruffet før 1.9.99
Barnepensjon etter forordning 883/2004, kapittel 5 skal beregnes på samme måte som pensjon til gjenlevende ektefelle. Se omtalen av disse reglene i rundskrivet til kapittel 17 under hovednr. 45.
Når barnepensjonen beregnes etter kapittel 5, skal også vilkåret i artikkel 57 om at avdøde hadde minst ett års medlemskap i folketrygden gjøres gjeldende, se punkt 17.3 i rundskrivet til kapittel 17 under hovednr. 45.
Dersom vilkårene for beregning etter kapittel 5 i forordning 883/2004 er oppfylt, kan løpende barnepensjoner som er beregnet som familieytelse omregnes etter søknad. Det er vanskelig å fastslå på forhånd om en omregning vil lønne seg. Vi antar at omregning i mange tilfeller vil være lønnsomt. Omregning kan også få konsekvenser for beregningen av barnetrygd (familieytelser). Krav om omregning av barnepensjon skal sendes NAV Pensjon Oslo . Dersom det viser seg at omregning ikke vil lønne seg, skal barnepensjonisten (vergen) få mulighet til å trekke tilbake kravet om omregning. Når et omregningskrav er trukket tilbake, skal det ikke gjøres noe vedtak, og barnepensjonen skal løpe uendret.
For å kunne beregne pensjonen etter kapittel 5 vil det være nødvendig å innhente trygdetidsopplysninger om avdøde fra alle berørte land, også fra land som beregner ytelser til etterlatte barn som en familieytelse. Se nærmere punkt 18.4 for praktiske retningslinjer.
Dersom dødsfallet er inntruffet før 1.9.99, og avdøde bare har vært medlem i EØS - land som beregner barnepensjon etter opptjeningstidens lengde (dvs. ikke har vært medlem i Danmark, Belgia, Storbritannia, Irland eller Frankrike), kan barnepensjonen omregnes etter kapittel 3 i forordningen fra 1.9.99, dersom dette lønner seg. Folketrygdlovens foreldelsesregler for barnepensjon gjelder når det er gått to år fra 1.9.99 .
Belgia, Danmark, Frankrike, Irland, Malta og Storbritannia beregner fortsatt ytelser til etterlatte barn som en familieytelse etter kapittel 8 i forordning 883/2004, jf. art. 61 i forordning 987/2009. Selv om ett berørt land beregner ytelser til etterlatte barn som en familieytelse skal andre medlemsland som har barnepensjon i deres nasjonale lovgivning fortsatt beregne denne i henhold til kapittel 5 i forordning 883/2004, jf. artikkel 69 nr. 2 i forordning 883/2004. Se nærmere punkt 18.4 for praktiske retningslinjer.
Følgende SED’er i P-serien er aktuelle på barnepensjonsområdet:
P2100 - Krav om pensjon til gjenlevende ektefelle og barn (31 landsspesifikke SED)
P5000 - Trygdetid
P4000 - Opplysninger om trygdetid (Opplysninger som gis på denne SED skal være gitt av søkeren)
P6000 A-I - Melding om vedtak om pensjon
P7000 - Samlet melding om vedtak
Se for øvrig vedlegg til hovednr. 45 ’Oversikt over P-SED’er’ og ’Veiledning til P-serien’. .
Norge vil i en overgangsperiode, fram til den elektroniske løsningen er på plass fortsette med å bruke E-blanketter framfor SED på pensjonsområdet. Vær oppmerksom på at Norge i overgangsperioden vil kunne motta SED’er fra andre medlemsland.
Et krav om pensjon i et EØS-land er samtidig et krav om pensjon i andre EØS land hvor den avdøde forelderen har opptjent pensjonsrettigheter. Kravet skal behandles i alle de aktuelle landene. Om kravfremsettelse, se punkt 21.2 i dette rundskrivet.
Behandlingen av kravet koordineres av pensjonsinstitusjonen i det landet der søkeren bor, forutsatt at den avdøde forelderen har opptjent rettigheter i dette landet. I Norge er det NAV Pensjon Oslo som har denne koordineringsoppgaven. Krav fremsatt til NAV skal sendes videre til andre berørte EØS-land, slik at det kan bringes på det rene hvilke pensjonsrettigheter barnet har der. Andre land skal ha underretning om Norgesvedtak i barnepensjonssaken både ved innvilgelseog ved avslag. Når det gis barnepensjon fra Norge, kan det føre til at løpende ytelser fra andre land blir endret.
Selv om barnepensjon fra Norge gis etter full opptjening (40 års trygdetid), kan barnet i tillegg ha rett til pensjon fra annet EØS-land der den avdøde forelderen har opptjent pensjonsrettigheter.
Krav fra en person som er bosatt i Norge skal settes fram for NAV. Dette kan skje ved henvendelse til det lokale navkontoret eller ved å sende kravet til NAV Pensjon. Krav om barnepensjon der avdøde har vært eller er bosatt i et avtaleland skal behandles av NAV Pensjon Oslo.
Når NAV mottar krav om pensjon etter en avdød som har bodd eller arbeidet i et eller flere andre EØS-land, skal kravet med de aktuelle P-SED’er og nødvendig dokumentasjon sendes berørte land så raskt som mulig , slik at saksbehandlingen kan starte og foregå parallelt med saksbehandlingen i Norge.
Oversendelsen skal inneholde:
• SED P2100 Krav om pensjon til gjenlevende ektefelle og barn (31 landsspesifikke SED)
• SED P5000 Trygdetid
• SED P4000 Opplysninger om trygdetid (Opplysninger som gis på denne SED skal være gitt av søkeren)
Eventuelle attester vedrørende avdødes arbeidsforhold, trygdetider eller botider i andre EØS-land, innhentet fra søkeren, vedlegges.
• Kopi av foreløpig vedtak om norsk pensjon oversendes
• Kopi av folketrygdens kravblankett dersom det er nødvendig å dokumentere en gammel kravdato .
Om utfylling av SED’er i P-serien, se SED-veiledningen til P-serien i vedlegg til dette rundskrivet.
Andre land kan ha andre vilkår for rett til barnepensjon og andre krav til dokumentasjon enn vi har. I noen tilfeller ber derfor andre land om tilleggsopplysninger. Av hensyn til den samlede saksbehandlingstiden er det viktig at slike henvendelser besvares raskt.
Når barnet er bosatt i Norge, er vilkåret i folketrygdloven § 18 - 3 oppfylt. NAV Pensjon Oslo skal også vurdere om inngangsvilkårene i folketrygdloven § 18 - 2 om den avdøde forelderens forutgående medlemskap er oppfylt.
Dersom vilkårene i folketrygdloven § 18 - 2 er oppfylt, skal NAV fatte et foreløpig vedtak om barnepensjon beregnet etter folketrygdlovens regler. Dette foreløpige vedtaket kan iverksettes straks. Inntil alle landene som er involvert i en EØS-sak har behandlet saken og NAV har fattet endelig vedtak er NAV’s vedtak foreløpig.
Når NAV har mottatt vedtak fra alle berørte land fattes det endelige vedtaket. P7000 fylles ut og sendes berørte land. Det portable dokumentet P1 (tilsvarer P7000) sendes bruker.
I nordiske saker kan en barnepensjon beregnet etter folketrygdlovens regler og forordningens kapittel 5 art. 52 nr. 1 bli avkortet etter art. 10 i den nordisk konvensjon. Det er NAV Pensjon Oslo som fatter det endelige vedtaket om barnepensjon etter EØS - reglene og den nordiske konvensjonen.
Dersom vilkårene i folketrygdloven § 18-2 ikke er oppfylt, kan det bare gis barnepensjon gjennom anvendelse av EØS-reglene eller bestemmelsene i nordisk konvensjon om trygd. NAV fatter et foreløpig vedtak om avslag der det framgår hvorvidt de øvrige vilkår for pensjon er oppfylt .
Når NAV har mottatt vedtak fra alle berørte land fattes det endelige vedtaket. P7000 fylles ut og sendes berørte land. Det portable dokumentet P1 (tilsvarer P7000) sendes bruker.
Dersom kravet om barnepensjon involverer et land som ikke har barnepensjon, men som isteden har familieytelser til etterlatte barn, skal kravet (P2100) likevel sendes til medlemslandet som ikke yter barnepensjon, men det skal bare bes om P5000 (trygdetid), ikke P6000 (vedtak). På denne måten mottar alle EØS-land involvert i flyten, P5000 fra dette landet og kan beregne pensjonen pro rata etter artikkel 52 nr. 1 i forordning 883/2004.
Institusjonen i disse mottakerlandene overfører kravet nasjonalt til en institusjon for familieytelser. Pensjonskravet vil bli behandlet på vanlig måte etter kapittel 5 når det gjelder andre land.
Dersom kravet kommer i retur må NAV Pensjon Oslo overføre kravet til NAV Internasjonalt. Kommunikasjon over grensene mellom en pensjonsinstitusjon i ett medlemsland og en institusjon med kompetanse på familieytelsesområdet i et annet medlemsland bør unngås.
Krav fra personer bosatt i annet EØS-land skal behandles av NAV Pensjon Oslo. NAV Pensjon Oslo er berørt institusjon i saken. Disse kravene mottas fra institusjonen i det behandlende landet.
Når NAV har fattet vedtak om norsk pensjon skal følgende oversendes behandlende institusjon:
• SED P5000 .
• SED P6000
• Kopi av norsk vedtak.
Dersom NAV ser at det vil ta tid å behandle saken skal P5000 sendes behandlende institusjon så snart som mulig og uavhengig av om norsk vedtak er fattet.
Bestemmelsene om beregning av barnepensjon etter kapittel 8 i forordning 1408/71 er aktuelt i enkelte løpende barnepensjoner.
Reglene i kapittel 8 om familieytelser til barn som har mistet en eller begge foreldre, skal anvendes når et av de landene der avdøde hadde vært medlem i trygden er et land som beregner barnepensjon uavhengig av opptjeningstidens lengde, det vil si Danmark, Belgia, Storbritannia, Irland og Frankrike,
eller
dødsfallet er inntruffet før 1.9.99.
Reglene står i artikkel 78 og 79 i forordning 1408/71. Se også Beslutning nr. 119 av 24.2.83 om anvendelse av artikkel 76 og 79 nr. 3 i forordning 1408/71, artikkel 10 nr. 1 i forordning 574/72, Beslutning nr. 150 av 29.6.92 om anvendelsen av artikkel 77, 78 og 79 nr. 3 i forordning 1408/71 og artikkel 10 nr. 1 bokstav b i forordning 574/72.
Ved avgjørelse av om det foreligger rett til barnepensjon, skal sammenleggingsbestemmelsene i artikkel 45 i forordning1408/71 anvendes tilsvarende, se nærmere om sammenleggingsbestemmelsene i punkt 17.2 i rundskrivet til kapittel 17 under hovednr. 40.
Ettårsregelen i artikkel 48 nr. 1 som gjelder for pensjon til gjenlevende ektefelle, jf. punkt 17.3 i rundskrivet til kapittel 17 under hovednr. 40, gjelder ikke for barnepensjon som ytes etter forordningens kapittel 8. Det vil si at det ikke kreves at avdøde hadde minst ett års medlemskap i folketrygden når barnepensjon gis etter kapittel 8 i forordningen. Tolkningen vedrørende barnepensjon etter kapittel 8 er bekreftet i EF - domstolens dom av 14.12.88 i sak C - 269/87 Ventura.
Beregning av barnepensjon etter kapittel 8 skal gjøres etter regler tilsvarende de som gjelder for barnetillegg, jf. § 12 i forskrift om pensjonsberegning m.v. gitt av Sosial - og helsedepartementet 23.12.93.
Barnepensjon etter kapittel 8 skal som hovedregel bare utbetales fra ett land og beregnes som om all trygdetid var opptjent i dette landet. Se prioriteringsreglene som er beskrevet i punkt 18.6.3 i dette rundskrivet om reglene for hvilket land som skal være primært ansvarlig for barnepensjon.
Trygdetid i andre EØS - land må være dokumentert fra vedkommende land.
Det kan forekomme at barnepensjonen ville blitt høyere dersom den var blitt beregnet fra et annet av de EØS-land der avdøde hadde pensjonsopptjening. Det kan da bli aktuelt med differanseberegning. Etter en prejudisiell dom av 27.2.97 i sak C - 59/95 Bastos Moriane m.fl., er det klart at det bare foreligger plikt til å gi differanseytelser når differanselandets nasjonale vilkår for rett til ytelsen er oppfylt. Det vil si at det ikke foreligger noen plikt til å yte differansebeløp når retten til ytelsen bare foreligger gjennom sammenlegging av medlemstid i flere land. Dersom Norge er berørt land og barnepensjon er innvilget i barnets bostedsland skal Norge kun gjøre en differanseberegning dersom de nasjonale vilkår for rett til ytelsen er oppfylt.
Differanseberegning baseres bare på de ytelsene et land kan gi. Det vil for Norge sin del tilsvare beløpet for ytelsen dersom barnepensjonen hadde vært beregnet etter folketrygdens bestemmelser. Ved en differanseberegning beregnes først barnepensjonen etter folketrygdens bestemmelser hvoretter det nedjusteres med beløpet som utbetales fra det annet medlemslandet som har beregnet barnepensjonen etter kapittel 8 i forordning 1408/71. Differansen er lik beløp til utbetaling.
Formålet med differanseberegning er at mottakerne skal sikres de høyeste av de familieytelsene det foreligger rett til.
Bestemmelsene i artikkel 78 i forordning 1408/71 gjelder familieytelser og omfatter også barnetrygd for barn som har mistet en eller begge foreldre.
• Var avdøde pensjonist med barnetillegg, skal barnepensjon utbetales fra det land som utbetalte barnetillegg, jf. artikkel 78 nr. 2 andre ledd i forordning 1408/71.
• Hvis avdøde bare har pensjonsopptjening i ett land, skal barnepensjon utbetales fra dette landet, jf. artikkel 78 nr. 2 bokstav a i forordning 1408/71.
• Hvis avdøde har pensjonsopptjening i flere land, skal barnepensjon utbetales fra det opptjeningslandet som er barnets bostedsland, jf. artikkel 78 nr. 2 bokstav b punkt i) i forordning 1408/71.
• Hvis avdøde ikke har pensjonsopptjening i barnets bostedsland, skal det utbetales barnepensjon fra det pensjonslandet der avdøde hadde lengst opptjening. Fyller flere land samme vilkår (trygdetiden er like lang), skal barnepensjon utbetales fra det landet der avdøde var medlem sist, jf. artikkel 78 nr. 2 bokstav b punkt ii) i forordning 1408/71.
Barnepensjon beregnes som teoretisk beløp, dvs. som om all avdødes opptjeningstid i EØS - land hadde vært i Norge. Jf. artikkel 79 nr. 1 i forordning 1408/71 og § 12 i forskrift om pensjonsberegning m.v. gitt av Sosial - og helsedepartementet 23.12.93.
Barnepensjon som beregnes som en prosent av grunnbeløpet beregnes på følgende måte:
Barnepensjon til foreldreløst barn (første barn i kullet) beregnes som pensjon til gjenlevende ektefelle etter teoretisk trygdetid (altså ikke pro rata, men som om all avdødes trygdetid i EØS-land hadde vært i Norge).
Ved opphør av barnepensjon fra Norge kan det foreligge en "hvilende" rett til barnepensjon fra et annet EØS - land, hvis aldersgrensen for barnepensjon er høyere der. Det må derfor sendes melding gjennom NAV Pensjon Oslo til det/de andre aktuelle land når barnepensjonen opphører i Norge. Barnepensjon fra andre land kan da komme til utbetaling.
Etter artikkel 10 nr. 1 i forordning 574/72 og § 12 jf. § 11 i forskrift om pensjonsberegning m.v. gitt av Sosial - og helsedepartementet 23.12.93, skal det utbetales en differanse - barnepensjon dersom primært land for barnepensjon er et annet EØS - land og den barnepensjonen dette landet utbetaler er lavere enn den barnepensjonen som kunne utbetales fra Norge. Det er en forutsetning at vilkårene i folketrygdloven § 18 - 2 om forutgående medlemskap er oppfylt. Etter prejudisiell dom av 27.2.97 i sak C - 59/95 Bastos Moriane m.fl., er det klart at det ikke foreligger plikt til å gi differanseytelser når retten til ytelsen bare foreligger gjennom sammenlegging av medlemstid i flere land.
Grunnlaget for sammenlikningen mellom barnepensjon fra annet EØS - land og barnepensjon fra Norge skal være teoretisk beregnet norsk barnepensjon, jf. §§ 11 og 12 i forskrift om pensjonsberegning mv. gitt av Sosial - og helsedepartementet 23.12.93. Vi gjør oppmerksom på at paragrafhenvisningene i forskriften gjelder den tidligere folketrygdloven av 1966.
Etter forskriften § 13 skal barnepensjon stilles i bero dersom det oppstår rett til tilsvarende ytelser fra et annet EØS - land på grunn av yrkesaktivitet der. Dette får først og fremst betydning for barnetrygden, men kan også få betydning for barnepensjon dersom arbeidslandet er et land der avdøde har hatt pensjonsopptjening. Bestemmelsen i § 13 i forskriften tilsvarer artikkel 10 nr. 1 bokstav b i forordning 574/72.
Differansepensjoner er først og fremst aktuelle for barn bosatt i utlandet, og det vil da være NAV Pensjon Oslo som skal foreta beregning og utbetaling av disse barnepensjonene, samt være ansvarlige for den videre oppfølging av sakene.
Differansebeløpet må beregnes manuelt. Stønadsmottakeren må i det første differansevedtaket orienteres om at fastsettelsen av det løpende differansebeløpet er å anse som foreløpig og vil bli justert en gang pr. år, på samme måte som differanseutbetaling av barnetrygd, se punktene 27.4.5 og 27.4.6 i dette rundskrivet. Ettersom både barnepensjon og barnetrygd inngår i begrepet "familieytelser" i forordningen kapittel 8, ser vi disse ytelsene i sammenheng i forbindelse med omregning av differansebeløp. Valuta - og satsendringer kan føre til at det løpende differansebeløpet skulle vært endret, og at det over året er blitt utbetalt litt for mye eller litt for lite. For mye utbetalt i løpet av det tilbakelagte året vil bli trukket i fremtidig ytelse, mens eventuelt for lite utbetalt vil bli etterbetalt i forbindelse med den årlige omregningen.
Eksempler på differanseberegning er gitt under punkt 27.4.4 i dette rundskrivet. Se spesielt eksemplene 4 til 9.