Utarbeidet av Arbeids- og velferdsdirektoratet, Fagstab ytelser 01.01.2011
En person kan tidligst ta ut alderspensjon fra fylte 62 år. Ved uttak før fylte 67 år må imidlertid visse vilkår være oppfylt. Dette framgår av folketrygdloven § 20-2. Vilkårene for uttak før 67 år er angitt i § 20-15, og omtales nærmere i rundskrivet her.
Fleksibelt uttak av alderspensjon innebærer at den enkelte kan velge fra hvilken alder pensjonen skal tas ut og med hvilken grad, og at pensjonen kan kombineres fritt med fortsatt arbeidsinntekt. Fleksibelt uttak ble iverksatt 1. januar 2011, og nedre aldersgrense for uttak er 62 år. Før dette tidspunktet kunne alderspensjonen fra folketrygden først tas ut fra 67 år (kun hel alderspensjon). Ved innføringen av fleksibelt uttak ble det lagt til grunn at de økte valgmulighetene ikke skulle gi merkostnader for folketrygden. Det er derfor den enkelte som selv finansierer at pensjonen utbetales over flere år, i form av at den årlige pensjonen blir lavere, se § 20-12 andre ledd om nøytralt uttak.
For å kunne ta ut pensjon før 67 år er det imidlertid et vilkår at pensjonen minst må tilsvare garantipensjonsnivået når vedkommende fyller 67 år. Kravet må ses i sammenheng med hensikten med garantipensjonen, som er å sikre alle pensjonister en akseptabel minsteinntekt ved fylte 67 år. Å tillate et tidliguttak som hadde gitt vedkommende et varig inntektsnivå under garantipensjonsnivået, ville vært i strid med dette. Kravet til tidligere inntekt for å kunne ta ut pensjon før 67 år, blir lavere jo lavere uttaksgraden er og jo senere i perioden 62-66 år pensjonen tas ut.
Vilkår for uttak skal vurderes både ved søknad om første uttak og ved senere økninger av pensjonsgraden før 67 år.
Retten til en minste alderspensjon, et garantipensjonsnivå, er videreført fra 67 års alder.
Tilsvarende bestemmelse for alderspensjon etter kapittel 19 er gitt i folketrygdloven § 19-11.
Et viktig hensyn bak utformingen av fleksibel alderspensjon har vært at tidlig uttak ikke skal medføre at den enkelte får lavere pensjon enn garantipensjonsnivået som gis til personer som tar ut pensjon ved 67 år. For at alle skal sikres et minste inntektsnivå i alderdommen, stilles det vilkår om et visst nivå på pensjonen for å kunne ta den ut før 67 år. Hovedreglene er angitt i første ledd. Vilkåret er at alderspensjon (summen av inntektspensjon og eventuell garantipensjon) ved fylte 67 år, minst må tilsvare garantipensjonsnivået etter høy sats og med full trygdetid på samme tidspunkt.
Dersom pensjoner under utbetaling og satsene for garantipensjonsnivå ble regulert på samme måte, ville det vært tilstrekkelig at pensjonen tangerte garantipensjonsnivået på uttakstidspunktet. Normalt reguleres garantipensjonssatsene noe bedre enn løpende pensjon, se § 20-18 om regulering av pensjonsbeholdning og pensjoner. For at pensjonen ikke skal være lavere enn garantipensjonsnivå når vedkommende fyller 67 år, må pensjonsnivået ved tidliguttak være noe høyere enn den satsen for garantipensjon ved 67 år som gjelder på uttakstidspunktet. Forholdet mellom størrelsen på pensjonen ved 67 år og størrelsen på garantipensjonsnivået ved 67 år, avhenger av forholdet mellom de størrelsene som skal fratrekkes ved den årlige reguleringen (dvs. henholdsvis 0,75 prosent og effekten av levealdersutviklingen for 67-åringer).
Det må derfor på uttakstidspunktet foretas en framskriving av både garantipensjonsnivå og vedkommendes pensjon til 67 år, og det er disse framskrevne nivåene som sammenliknes.
Garantipensjonen er differensiert etter sivilstand. Dersom kravet til garantipensjonsnivået for retten til uttak av pensjon før 67 år knyttes til vedkommendes sivilstand, vil enslige måtte ha høyere opptjent inntektspensjon enn gifte for å kunne ta ut pensjon. Av hensyn til likebehandling er det er krav til at pensjonen minst tilsvarer garantipensjonsnivå med høy sats, og at man i vurderingen av om kravet er oppfylt, benytter garantipensjon for enslige også for gifte og samboende personer (høy sats). Dette sikrer at lik opptjening gir lik mulighet for pensjonsuttak uavhengig av sivilstand, samt at man ikke mister retten til pensjon som følge av skilsmisse eller at ektefellen dør. Etter vilkårsprøvingen, ved beregning av den pensjonen som eventuelt skal komme til utbetaling, benyttes det faktiske garantipensjonsnivået. Dette innebærer at gifte som oppfyller uttaksvilkåret også vil ha en faktisk pensjon som overstiger eget garantipensjonsnivå, dvs. etter ordinær sats.
Vilkåret vurderes på følgende måte:
Først beregnes garantipensjonsnivå høy sats med full trygdetid ved det tidspunktet vedkommende fyller 67 år. Her benyttes samme metode som er beskrevet i § 20-11 andre ledd. Dette utgjør det beregnede garantipensjonsnivået som den beregnede pensjonen skal sammenliknes med.
Deretter beregnes det hva faktisk inntektspensjon og eventuell garantipensjon med høy sats på uttakstidspunktet vil utgjøre. Dersom vedkommende allerede har en (gradert) ytelse, og er gift, må pensjonen omregnes som om vedkommende var enslig etter forskriften om alderspensjon § 6-10.
Beregnet samlet pensjon framskrives deretter til det tidspunktet vedkommende fyller 67 år ved hjelp av reguleringsreglene i § 20-18 andre ledd, dvs. med fratrekk på 0,75 prosent. Første regulering etter uttak skal være en justert regulering etter § 20-18 sjuende ledd. (Det skal ikke medregnes noe tillegg til pensjonen etter § 20-18 femte ledd – om dette ble gjort, ville alle oppfylle uttaksvilkåret.) Tilsvarende som at garantipensjonsnivået er beregnet i lønnsnivået på uttakstidspunktet, skal også framskrivingen av pensjonen gjøres i lønnsnivået på uttakstidspunktet. Dette innebærer at framtidig lønnsvekst settes til null ved hvert reguleringstidspunkt i vilkårsprøvingen.
Hvis den framskrevne pensjonen er gradert må den omregnes til hel pensjon. Deretter sammenliknes den med det framskrevne garantipensjonsnivået ved 67 år. Dersom pensjon er minst like høy som garantipensjonsnivået, er vilkår for uttak før 67 år oppfylt. Den pensjonen som skal utbetales beregnes i så tilfelle på bakgrunn av faktisk sivilstand.
Eksempel 1 - Vurdering av om vilkår for fullt uttak fra 62 år er oppfylt
En person har hatt en inntekt lik 292 000 kroner (4 G) i 40 år. Gjennomsnittlig G er i eksemplet satt til 73 000 for alle år. Pensjonsbeholdningen tilsvarer 2 114 080 kroner
(18,1 % × 292 000 × 40).
Vedkommende er født i april 1965 og ønsker å ta ut full pensjon fra 62 år (fra mai 2027). Delingstallet ved 62 år anslås til 20,17 for personer født i 1965. Delingstallet ved 67 år er 16,10. Det legges til grunn at vedkommende i eksemplet er gift. Ved vurderingen av om vilkåret for rett til uttak før 67 år skal det benyttes garantipensjon med høy sats også for gifte og samboende personer.
Først beregnes garantipensjonsnivået med høy sats og full trygdetid ved det tidspunktet vedkommende fyller 67 år. Garantipensjonsnivået ved 67 år anslås her til 124 930 kroner (høy sats med full trygdetid). Se nærmere om framskriving i rundskriv til § 20-11.
Årlig inntektspensjon ved 62 år:
2 114 080 / 20,17 = 104 813
Dersom garantipensjonsnivået utgjør 124 930 kroner, vil vedkommendes garantipensjonsbeholdning beregnes på følgende måte: 124 930 × 16,10 – (0,8 × 2 114 080) = 320 109. Garantipensjonsbeholdningen deles også på delingstallet ved 62 år:
Årlig garantipensjon ved 62 år:
320 109 / 20,17 = 15 871
Samlet årlig alderspensjon blir 120 684 kroner. Dette er under garantipensjonsnivået allerede før framskriving av nivået til 67 år. Vilkåret for rett til hel pensjon fra 62 år er ikke oppfylt.
Da vilkåret ikke er oppfylt, jobber vedkommende i to år til, og ønsker å ta ut full pensjon fra 64 år (mai 2029). Pensjonsbeholdningen tilsvarer 2 219 784 kroner (18,1 % × 292 000 × 42). Vi legger til grunn samme garantipensjonsnivå ved 67 år som over, dvs. 124 930. Delingstallet ved 64 år er 18,54.
Årlig inntektspensjon ved 64 år:
2 219 784 / 18,54 = 119 729
Garantipensjonsbeholdningen beregnes på følgende måte: 124 930 × 16,10 – (0,8 × 2 219 784) = 235 546. Garantipensjonsbeholdningen deles også på delingstallet ved 64 år:
235 546 / 18,54 = 12 705
Samlet årlig pensjon ved 64 år er 132 434 kroner, dvs. over garantipensjonsnivået. Det må imidlertid også tas hensyn til at pensjonen skal reguleres tre ganger fram til 67 år. Pensjon under utbetaling reguleres i samsvar med lønnsveksten og fratrekkes deretter 0,75 prosent. Beregnet i fast lønnsnivå, dvs. lønnsvekst 0 prosent, skal pensjonen fratrekkes 0,75 prosent tre ganger:
132 434 × (1 – 0,0075)3 = 129 477
Pensjonen er også etter framskrivningen over garantipensjonsnivået, og vilkåret for uttak av hel alderspensjon fra 64 år er oppfylt. Ved beregningene så langt har garantipensjon med høy sats vært benyttet. Siden vedkommende i dette eksemplet er gift, må den pensjonen han eller hun har rett til, beregnes på nytt. Det legges til grunn at garantipensjon ved 67 år ordinær sats tilsvarer 115 560 kroner.
Årlig inntektspensjon ved 64 år (allerede beregnet):
2 219 784 / 18,54 = 119 729
Garantipensjonsbeholdningen beregnes på følgende måte: 115 560 × 16,10 – (0,8 × 2 219 784) = 84 689. Garantipensjonsbeholdningen deles også på delingstallet ved 64 år:
Årlig garantipensjon ved 64 år:
84 689 / 18,54 = 4 568
Samlet årlig pensjon ved 64 år:
124 297 kroner
I første ledd siste punktum er det vist til § 20-19 tredje ledd. Av denne bestemmelsen framgår at for personer født i 1954 til 1962, dvs. personer som delvis har alderspensjon etter kapittel 19 og delvis etter kapittel 20, er det den samlede pensjonen etter sammenvekting som skal benyttes ved vurderingen av om vilkåret er fylt. Det er altså ikke nødvendig å fylle vilkåret etter hvert av kapitlene separat. For øvrig vil satsene for garantipensjon og minste pensjonsnivå for en enslig være like (alltid høy sats i begge tilfeller), slik at det ikke er nødvendig å vekte sammen disse nivåene tilsvarende som i beregning av tillegg etter § 20-18 femte ledd. Dette gjelder ikke dersom man må proratisere garantipensjonsnivået, se nedenfor
For eksempel på vurdering av om vilkåret for rett til uttak er oppfylt for en person som er omfattet av både kapittel 19 og kapittel 20, vises det til beregningseksempel 2 i rundskrivet til § 19-11.
Proratisering av garantipensjonsnivå
Ved vurderingen av garantipensjonsnivå skal full trygdetid legges til grunn for garantipensjonsnivå som det sammenliknes med, mens faktisk trygdetid legges til grunn i beregningen av selve pensjonen. Dersom vedkommende har opptjening i et land Norge har trygdeavtale med som omfatter alderspensjon og som gir rett til pensjon gjennom sammenlegging, gjøres det unntak fra dette. Dette gjøres ved at minstekravet til pensjonens størrelse ved fylte 67 år reduseres forholdsmessig når det foreligger pensjonsopptjening i et eller flere slike avtaleland.
Reduksjonen av minstekravet gjøres ved å multiplisere det fulle minstekravet med en brøk der opptjeningstiden i Norge er teller og summen av opptjeningstid i Norge og avtaleland er nevner. Dvs. at det gjøres en proratisering av garantipensjonsnivået på bakgrunn av trygdetid i Norge og trygdetid i avtaleland. Dette gjør det enklere å fylle vilkåret for tidliguttak for personer som har opptjent trygdetid i avtaleland. Regelen virker slik at jo lavere trygdetiden i Norge er i forhold til samlet trygdetid i avtaleland, jo lavere blir kravet til garantipensjonsnivå ved 67 år.
Bakgrunnen for denne løsningen er at det ofte vil foreligge pensjonsrett fra de andre landene som vil supplere den norske pensjonen. Det er derfor ikke grunn til fullt ut å opprettholde det nasjonale minstekravet til pensjonens størrelse ved fylte 67 år. Denne gruppen vil kunne ha rett til delpensjoner etter opptjening i to eller flere land som til sammen gjør at de fyller kravet om minste pensjonsnivå ved 67 år for rett til uttak. Det er imidlertid ikke noe krav til at en person faktisk fyller eller vil fylle vilkår for pensjon i andre avtaleland for å anvende regelen om proratisering av garantipensjonsnivået. Løsningen er utformet i samråd med Arbeidsdepartementet, og det vil bli fastsatt en forskrift.
Regelen om proratisering av garantipensjonsnivået skal anvendes på opptjening i EØS-land (inkl. Sveits), USA, Chile, Israel, Australia, Canada og Quebec, Storbritannia og Portugal, og fremtidige avtaler som gir rett til pensjon etter sammenlegging av trygdetid.
Regelen om proratisering av garantipensjonsnivået skal ikke anvendes på opptjening i Tyrkia, Bosnia og Herzegovina, Serbia, Kroatia og Slovenia ettersom avtalene med disse landene ikke gir rett til pensjon gjennom sammenlegging.
Det er ikke noe krav til at pensjonen skal være innvilget etter bestemmelser i avtalene. Regelen skal anvendes for personer som fyller kravet til forutgående trygdetid i § 20-10, enten dette vilkåret er oppfylt etter sammenlegging eller ikke.
Regelen om proratisering av garantipensjonsnivå kan anvendes for en person som er bosatt i utlandet på kravtidspunktet, også i land vi ikke har trygdeavtale med, forutsatt at vedkommende har opptjening i avtaleland. Dersom pensjon er gitt etter reglene om proratisering av garantipensjonsnivået skal dette vilkåret ikke prøves om igjen ved eksport av pensjon. Det er kun vilkårene for eksport som skal vurderes, jf. folketrygdloven § 19-3 og eksportbestemmelser i trygdeavtalene.
Det kreves minst 1 måneds (30 dager) opptjening til sammen i det enkelte avtaleland for at opptjeningstiden i landet skal kunne anvendes ved proratisering av garantipensjonsnivået. Det skal ikke tas hensyn til opptjening i andre land utover de periodene som gir opptjening i Norge, jf. bestemmelsene om aldersgrenser i § 20-10. Opptjeningstiden i avtaleland regnes til og med det siste året det tas hensyn til ved beregningen av norsk trygdetid i pensjonsberegningen, og ikke fram til uttakstidspunktet, jf. § 20-10.
Ved proratisering av garantipensjonsnivået tas det hensyn til opptjeningstid i avtaleland som ville gitt trygdetid ved fastsettelse av en pro rata garantipensjon. Pro rata brøken (forholdstallet) fastsettes etter forholdet mellom trygdtid i Norge og samlet trygdetid i Norge og aktuelle avtaleland. Pro rata brøken fastsettes i måneder. Hverken nevneren eller telleren i brøken kan være høyere enn 480 måneder (40 år).
De vanlige prinsipper for avrunding av faktisk trygdetid til et antall måneder gjelder slik at faktisk trygdetid legges sammen i hele år og måneder og deretter rundes resterende dager opp. Det regnes da med 30 dager = 1 måned. Jf. rundskriv til § 20-10.
Perioder som yrkesaktiv i avtaleland på minst 3 måneder i et kalenderår (fra og med 1967) likestilles med poengår og regnes som et helt års trygdetid (12 måneder).
Dersom det er overlappende perioder i Norge og avtaleland, regnes perioden som norsk trygdetid. Hvis summen av resterende dager i Norge og avtaleland er 30 dager eller mindre regnes de som 1 måned norsk trygdetid. Hvis summen av resterende dager er mer enn 30 dager regnes de med som 1 måned både i norsk trygdetid og trygdetid i avtaleland.
Eksempel 2 - Vilkårsprøving med proratisering av garantipensjonsnivået
En person født i juni 1965 ønsker å ta ut hel pensjon fra fylte 62 år, dvs. juli 2032. Personen har opptjeningstid i Norge, USA og Australia. Personen har 20 års trygdetid og 20 år med inntekt lik 365 000 kroner (5 G) i Norge. Gjennomsnittlig G er i eksemplet satt til 73 000 for alle år. Pensjonsbeholdningen tilsvarer 1 321 300 kroner (18,1 % × 365 000 × 20). Trygdetiden i USA er 10 år og i Australia 10 år. Delingstallet ved 62 år anslås til 20,17 for personer født i 1965. Delingstallet ved 67 år er 16,10.
Vi ønsker å vilkårsprøve om et slikt uttak er mulig. Ved vilkårsprøving beregner vi som om personen er enslig, uavhengig av faktisk sivilstand. Pensjonsbeløpet og garantipensjonsnivå framskrives til fylte 67 år før vi sammenlikner beløpene.
Først beregnes garantipensjonsnivået med høy sats og full trygdetid ved det tidspunktet vedkommende fyller 67 år. Garantipensjonsnivået ved 67 år anslås her til 124 930 kroner (høy sats med full trygdetid). Se nærmere om framskriving i rundskriv til § 20-11.
Pensjon som enslig ved fylte 67 år:
Årlig inntektspensjon ved 62 år:
1 321 300 / 20,17 = 65 508
Dersom garantipensjonsnivået utgjør 124 930 kroner, vil vedkommendes garantipensjonsbeholdning beregnes på følgende måte: 124 930 × 20/40 × 16,10 – (0,8 × 1 321 300) = -51 353. Fordi garantipensjonsbeholdningen er negativ, vil det ikke bli utbetalt garantipensjon.
Ved vilkårsprøving må vi imidlertid regulere denne pensjonen ved å trekke fra 0,75 prosent pr. år fram mot 67 år for å forsikre oss om at bruker vil ha en pensjon over garantipensjonsnivået ved 67 år. Formelen for framskriving av alderspensjon til 67 år ved vilkårsprøving er:
Alderspensjon beregnet som enslig ×{1-[0,0075 × Gjennomsnittlig uttaksgrad i første reguleringsår / Uttaksgrad pr.1. mai i første reguleringsår]} × 0,9925Gap
Gap er antall gjenstående reguleringstidspunkter etter den første reguleringen og fram til måneden etter fylte 67 år.
I dette tilfellet får vi:
65 508 × (1 – (0,0075 × 10/12 × 100 % / 100 %)) × (1 – 0,0075)4 = 63 088
Garantipensjonsnivået framskrevet til 67 år uten proratisering utgjør 124 930 kr. Alderspensjonen ved 67 år på 63 088 kroner er lavere enn dette. Vi må derfor prøve om vilkåret kan være oppfylt ved proratisering av garantipensjonsnivået i forhold til trygdetiden i USA (10 år) og Australia (10 år). Pro rata brøken angis i måneder:
124 930 x 240/480 = 62 465
Alderspensjonen blir høyere enn proratisert garantipensjonsnivå, og pensjonen kan innvilges. I dette tilfellet må det foreligge trygdtidsopplysninger fra begge land for at pensjonen skal kunne innvilges.
Hovedregelen i første ledd dekker uttak av hel pensjon. I andre ledd er det beskrevet hvordan vilkår for uttak skal vurderes ved gradert uttak. Kravet til pensjonsopptjening er lavere for å ta ut gradert pensjon enn for hel pensjon. Dette skyldes at ved gradert uttak tar en ut mindre av pensjonsbeholdningen før 67 år. For en gitt opptjening blir dermed pensjonen større ved 67 år.
Når det tas ut gradert pensjon, vil det være deler av pensjonsbeholdningen som ikke er benyttet. Ved vurdering av om pensjonen minst vil tilsvarer garantipensjonsnivået ved 67 år, skal det forutsettes at resten av pensjonsbeholdningen tas ut ved 67 år, dvs. at vedkommende endrer uttaksgraden til 100 prosent. Denne beregningen gjøres for å sikre at vedkommende vil ha rett til en pensjon som overstiger garantipensjonsnivået ved helt uttak ved 67 år. Det er imidlertid opp til vedkommende selv om han eller hun ønsker å øke uttaksgraden til 100 prosent ved 67 år.
Den delen av pensjonen som tas ut, beregnes og framskrives til 67 år etter reglene i første ledd. Den løpende pensjonen gjøres om til pensjonsbeholdning ved å multiplisere den med vedkommendes delingstall ved 67 år og legger dette til beholdningen. Deretter beregnes hel pensjon ved dividere dette beløpet med vedkommendes delingstall ved 67 år.
Vilkåret for rett til uttak er oppfylt dersom denne pensjonen er lik eller høyere enn den framskrevne satsen for garantipensjon ved 67 år.
Eksempel 3 - Vurdering av om vilkår for gradert uttak fra 62 år er oppfylt
En person har hatt en inntekt lik 292 000 kroner (4 G) i 40 år. Gjennomsnittlig G er i eksemplet satt til 73 000 for alle år. Pensjonsbeholdningen tilsvarer 2 114 080 kroner
(18,1 % × 292 000 × 40).
Vedkommende er født i januar 1965 og ønsker å ta ut 20 prosent pensjon fra 62 år (fra februar 2027). Delingstallet ved 62 år for en person født i 1965 anslås til 20,17. Delingstallet ved 67 år er 16,10. Det legges til grunn at vedkommende i eksemplet er gift. Ved vurderingen av om vilkåret for rett til uttak før 67 år skal det benyttes garantipensjon med høy sats også for gifte og samboende personer.
Først beregnes garantipensjonsnivået med høy sats og full trygdetid ved det tidspunktet vedkommende fyller 67 år. Garantipensjonsnivået ved 67 år anslås her til 124 930 kroner (høy sats med full trygdetid). Se nærmere om framskriving i rundskriv til § 20-11.
Årlig gradert inntektspensjon ved 62 år:
0,2 × 2 114 080 / 20,17 = 20 963
Dersom garantipensjonsnivået utgjør 124 930 kroner, vil vedkommendes garantipensjonsbeholdning beregnes på følgende måte: 124 930 × 16,10 – (0,8 × 2 114 080) = 320 109. 20 prosent av garantipensjonsbeholdningen deles på delingstallet ved 62 år:
Årlig garantipensjon ved 62 år:
0,2 × 320 109 / 20,17 = 3 174
Samlet årlig gradert alderspensjon blir 24 137 kroner.
Beholdningene etter uttak utgjør de 80 prosentene som ikke tas ut (multipliseres med 100 prosent fratrukket uttaksgraden):
Pensjonsbeholdning: (1 – 0,2) × 2 114 080 = 1 691 264
Garantipensjonsbeholdning: (1 – 0,2) × 320 109 = 256 087
Det må imidlertid også tas hensyn til at den graderte pensjonen skal reguleres fram til 67 år, dvs. fra februar 2027-februar 2032. Første gangen pensjonen skal reguleres (mai 2027) har den vært utbetalt i bare tre måneder. Det framgår av § 20-18 at ved første regulering etter uttak, skal pensjonen reguleres med lønnsvekst og deretter fratrukket 0,75 prosent i forhold til når på året pensjonen tas ut. Dette løses ved at det ved reguleringen beregnes en gjennomsnittlig uttaksgrad siste 12 måneder. Gjennomsnittlig uttaksgrad mai 2026-april 2027 er her (9/12 × 0 %) + (3/12 × 20 %). Se nærmere om dette i rundskriv til § 20-18.
Reguleringsårene mai 2027-april 2028, mai 2028-april 2029, mai 2029-april 2030 og mai 2030-april 2031 skal pensjonen reguleres med lønnsvekst og deretter fratrekkes 0,75 prosent (fire ganger). Beregnet i fast lønnsnivå, dvs. lønnsvekst 0 prosent, skal pensjonen først fratrekkes 0,75 prosent forholdsmessig for den første reguleringsperioden og deretter fire ganger:
24 137 × {1 – [0,0075 × (3/12 × 20%) / (20%)]} × (1 – 0,0075)4 = 23 377
Oppdelt i to operasjoner:
24 137 × (1 – 0,75 % × 3/12) = 24 091
24 091 × (1 – 0,0075)4 = 23 377
Den framskrevne pensjonen, hvorav 20 303 kroner er inntektspensjon og 3 074 kroner er garantipensjon, gjøres om til pensjonsbeholdning ved å multiplisere med delingstallet ved 67 år:
20 303 × 16,10 = 326 873
3 074 × 16,10 = 49 494
Samlet pensjonsbeholdning: 2 018 137
Samlet garantipensjonsbeholdning: 305 581
Beholdningene divideres med delingstallet ved 67 år (16,10):
Inntektspensjon ved 67 år:
2 018 137 / 16,10 = 125 350
Garantipensjon ved 67 år:
305 581 / 16,10 = 18 980
Samlet pensjon ved 67 år:
125 350 + 18 980 = 144 330
Beregningen viser at vedkommende vil ha rett til en pensjon fra 67 år som overstiger garantipensjonsnivået ved 67 år, og vilkåret for å ta ut 20 prosent pensjon er oppfylt. Ved beregningene så langt, har garantipensjon med høy sats vært benyttet. Siden vedkommende i dette eksemplet er gift, må den pensjonen han eller hun har rett til, beregnes på nytt. Det legges til grunn at garantipensjon ved 67 år ordinær sats tilsvarer 115 560 kroner.
Årlig gradert inntektspensjon ved 62 år:
0,2 × 2 114 080 / 20,17 = 20 963
Garantipensjonsbeholdningen beregnes på følgende måte: 115 560 × 16,10 – (0,8 × 2 114 080) = 169 252. 20 prosent av garantipensjonsbeholdningen deles på delingstallet ved 62 år:
Årlig gradert garantipensjon ved 62 år:
0,2 × 169 252 / 20,17 = 1 678
Samlet årlig gradert pensjon ved 62 år:
22 641 kroner
Personer med rett til avtalefestet pensjon (AFP) i privat sektor kan få medregnet AFP som del av samlet beregnet pensjon ved vilkårsprøvingen. Dette gjør det enklere å oppfylle vilkåret for uttak.
For at AFP i privat sektor skal medregnes, kreves det at AFP allerede er tatt ut eller blir tatt ut sammen med det uttaket av alderspensjonen. Videre er det bare den livsvarige delen av selve AFP-pensjonen som medregnes, dvs. den livsvarige delen som framkommer etter fratrekk for justeringsbeløp, se AFP-tilskottsloven § 7 tredje ledd. Dette er i tråd med hensynet til at vedkommende skal være sikret et varig pensjonsnivå minst tilsvarende garantipensjonsnivået. Kronetillegget fram til 67 år og eventuelt kompensasjonstillegg (for personer født tom 1962) medregnes altså ikke.
Den livsvarige delen av AFP-pensjonen reguleres på samme måte som alderspensjon fra folketrygden, se AFP-tilskottsloven § 7 fjerde ledd. AFP kan dermed framskrives til 67 år på samme måte som den beregnede pensjonen etter folketrygdloven § 20-15 første ledd.
Eksempel 4 - Vurdering av om vilkår for uttak fra 62 år medregnet AFP (privat sektor) er oppfylt
En person har hatt en inntekt lik 292 000 kroner (4 G) i 40 år. Gjennomsnittlig G er i eksemplet satt til 73 000 for alle år. Pensjonsbeholdningen tilsvarer 2 114 080 kroner
(18,1 % × 292 000 × 40).
Vedkommende er født i april1965 og ønsker å ta ut full pensjon fra 62 år (fra mai 2027). Det legges til grunn at vedkommende i eksemplet er gift. Ved vurderingen av om vilkåret for rett til uttak før 67 år skal det benyttes garantipensjon med høy sats også for gifte og samboende personer. Eksemplet er tilsvarende som i beregningseksempel 1, men her har vedkommende i tillegg rett til AFP i privat sektor. Følgende ble beregnet/lagt til grunn i eksempel 1:
- Garantipensjonsnivået ved 67 er 124 930 kroner (høy sats) og 115 560 kroner (ordinær sats).
- Delingstall er 20,17 ved 62 år og 16,10 ved 67 år.
- Inntektspensjon ved 62 år er 104 813 kroner.
- Garantipensjon ved 62 år med høy sats er 15 871 kroner.
Samlet pensjon var lavere enn garantipensjonsnivået, og vilkåret for uttak fra 62 år var dermed ikke oppfylt.
I dette eksemplet har vedkommende i tillegg AFP i privat sektor. Denne pensjonen består av to komponenter; en livsvarig AFP-del på 21 900 kroner og et kronetillegg på 19 200 kroner. Totalt AFP er 41 100. (Se egne rundskriv for hvordan dette beregnes, beløpene som oppgis i eksemplet her er omtrentlige beløp.)
Summen av årlig pensjon, inkludert den livsvarige AFP-delen, ved 62 år blir 142 584 kroner, dvs. over garantipensjonsnivået. Det må imidlertid også tas hensyn til at pensjonen skal reguleres fem ganger fram til 67 år. Pensjon under utbetaling reguleres i samsvar med lønnsveksten og fratrekkes deretter 0,75 prosent. Beregnet i fast lønnsnivå, dvs. lønnsvekst 0 prosent, skal pensjonen fratrekkes 0,75 prosent fem ganger:
142 584 × (1 – 0,0075)5 = 137 316
Beregningen viser at vedkommende vil ha rett til en samlet pensjon fra 67 år som overstiger garantipensjonsnivå ved 67 år, og vilkåret for å ta ut hel pensjon fra 62 år er oppfylt. Ved beregningene så langt, har garantipensjon med høy sats vært benyttet. Siden vedkommende i dette eksemplet er gift, må den pensjonen han eller hun har rett til, beregnes på nytt. Det legges til grunn at garantipensjon ved 67 år ordinær sats tilsvarer 115 560 kroner.
Garantipensjonsbeholdningen beregnes på følgende måte: 115 560 × 16,10 – (0,8 × 2 114 080) = 169 252. Garantipensjonsbeholdningen deles på delingstallet ved 62 år:
Årlig gradert garantipensjon ved 62 år:
169 252 / 20,17 = 8 391
Inntektspensjonen er 104 813 kroner. Samlet alderspensjon fra folketrygden blir 113 204 kroner. I tillegg ytes det AFP på 21 900 kroner og fram til 67 år et kronetillegg på 19 200 kr.