Utarbeidet 20.02.2015 Arbeids- og velferdsdirektoratet, Ytelsesavdelingen, Regelverkskontoret
Innhold
Generell kommentar
§ 12-16 første ledd – Hovedregel for reduksjon av barnetillegg på grunn av innntekt
Endring av inntektsgrunnlaget
§ 12-16 andre ledd - Inntekter som kan føre til reduksjon av barnetillegg
§ 12-16 tredje ledd - Begge foreldrenes inntekt medregnes dersom barnet bor sammen med begge foreldrene
§ 12-16 fjerde ledd - Fribeløp for barnetillegg
Beregning av barnetillegg når foreldrene bor sammen
Beregning av barnetillegg når barnet ikke bor sammen med begge foreldrene
§ 12-16 femte ledd - Reduksjon av fribeløp på grunn av redusert trygdetid
§ 12-16 sjette ledd - Forskriftshjemmel
Bestemmelsen regulerer reduksjon av barnetillegg på grunn av inntekt for uføretrygdede som forsørger egne barn og fosterbarn, jf. § 12-15.
Det er behovet for dekning av kostnader til forsørgelse av barn som er bakgrunnen for reglene om behovsprøvd barnetillegg.
Etter hovedregelen i første ledd første punktum skal barnetillegget gitt etter § 12-15, reduseres med 50 prosent av inntekten som overstiger et fastsatt fribeløp.
Det fremkommer av andre ledd at inntektsgrunnlaget som skal legges til grunn for behovsprøvingen av barnetillegget er personinntekt etter skatteloven § 12-2. Det samme gjelder for lignende inntekter fra utlandet. Ulike ytelser fra utlandet kan også legges til grunn for behovsprøvingen.
Etter tredje ledd skal begge foreldrenes inntekter medregnes i tilfeller hvor barnet bor sammen med begge foreldrene. Inntekten til den forelderen som ikke har barnetillegg skal reduseres med folketrygdens grunnbeløp (G). Dette gjelder ikke for pensjonsytelser, uføretrygd og overgangsstønad fra folketrygden. Inntekt til ektefelle eller samboer som den uføretrygdede ikke har felles barn med, skal ikke tas med ved reduksjon av barnetillegg.
Fribeløpet fremkommer av fjerde ledd. Fribeløpet er 4,6 G for et barn som bor sammen begge foreldrene (fellesbarn). Dersom barnet bor sammen med èn av foreldrene (særkullsbarn), er fribeløpet 3,1 G. For hvert ekstra barn økes fribeløpet med 0,4G.
Etter femte ledd skal fribeløpet reduseres på grunn av manglende trygdetid. Barnetillegget avkortes også på grunn av redusert trygdetid, jf. § 12-15 andre ledd. Barnetillegget påvirkes imidlertid ikke av innvilget uføregrad, jf. § 12-15 tredje ledd.
Departementet er i sjette ledd gitt en forskriftsbestemmelse for nærmere bestemmelser om behovsprøving av barnetillegg på grunn av inntekt. Dette gjelder for eksempel at visse offentlige ytelser ikke skal tas med i inntektsgrunnlaget og endring i barnetillegget på grunn av inntektsendring.
I første ledd fremkommer utgangspunktet for reduksjonen av barnetillegget når personen har inntekt. Det skal reduseres med et beløp som tilsvarer 50 prosent av inntekt som overstiger fribeløpet. Fribeløpet fremkommer av fjerde ledd. Reduksjonen kan medføre at et innvilget barnetillegg blir fastsatt til null kroner, men vedkommende beholder likevel retten til barnetillegg. Det er inntekten for hele kalenderåret som er avgjørende.
Det er det samlede inntektsgrunnlaget som skal vurderes i forhold til det fastsatte fribeløpet. Hva som omfattes av inntektsgrunnlaget fremkommer av andre ledd.
Etter § 12-14 tredje ledd blir det ikke utbetalt uføretrygd når inntekten overstiger 80 prosent av inntekt før uførhet justert for endringer i folketrygdens grunnbeløp. Det kan imidlertid fortsatt utbetales barnetillegg selv om uføretrygden er redusert til null kroner.
Endring av inntektsgrunnlaget
Barnetillegget beregnes på nytt når inntektsgrunnlaget endres. Det avgjørende er endring av samlet inntektsgrunnlag Dette gjelder også når inntekten det tas hensyn til i inntektsgrunnlaget er fra begge forsørgerne. Dersom den uføretrygdede for eksempel har en uføretrygd på 300 000 kroner og ektefellen har en inntekt på 400 000 kroner, endres inntektsgrunnlaget når ektefellens inntekt øker til 450 000 kroner.
Det er kalenderårsinntekten som er avgjørende, det vil si inntekten fra og med 1. januar til og med 31. desember. Dette medfører for eksempel at en endring av inntekt fra juni vil ha betydning tilbake fra januar det kalenderåret dersom inntektsendringen også endrer inntektsgrunnlaget. Tidspunktet for da inntekten overstiger det som tidligere er lagt til grunn, har derfor ikke betydning. Dette er tilsvarende som for uføretrygd.
Eksempel:
En uføretrygdet med barnetillegg for særkullsbarn har en inntektsgrense fastsatt etter § 12-14 på 100 000 kroner. Vedkommende har ingen inntekt fra januar til mai, men i perioden juni til desember er inntekten på 150 000 kroner og inntektsgrunnlaget er endret. Uføretrygden endres da for hele kalenderåret, jf. § 12-14 og rundskrivet til den bestemmelsen. Medfører den økte inntekten at barnetillegget skal reduseres, skal dette gjøres med virkning fra januar.
For kalenderåret hvor barnetillegg innvilges eller opphøres, er det bare faktisk inntekt i perioden med innvilget barnetillegg som er av betydning. Innvilges det for eksempel barnetillegg fra 1. november, er det kun inntekt i november og desember som er av betydning.
Bestemmelsen i andre ledd omhandler hvilke inntekter som kan legges til grunn som inntektsgrunnlag for behovsprøvingen av barnetillegget.
Det er personinntekt etter skattelovens § 12-2 som skal legges til grunn for inntektsprøvingen. Slike inntekter er blant annet fordel vunnet ved arbeid og pensjon i og utenfor arbeidsforhold. Definisjonen i skattelovens § 12-2 over inntektstyper er fullstendig. Det vil si at andre inntekter fra Norge ikke inngår i inntektsgrunnlaget for inntektsprøving av barnetillegg. Det fremkommer ikke klart av lovteksten av lignende inntekter fra utlandet skal medregnes, men formålet bak bestemmelsen tilsier at slike inntekter skal tas med.
Noen ytelser fra utlandet kan tas med som en del av inntektsgrunnlaget. Dette gjelder ytelser av samme art som pensjonsytelser og overgangsstønad fra folketrygden, pensjonsytelser, medregnet forsørgingstillegg, fra norsk offentlig eller privat pensjonsordning og ytelser fra norsk individuell pensjonsforsikring, livrente, gavepensjon fra arbeidsgiver og lignende.
Eksempel:
En uføretrygdet har en årlig uføretrygd på 200 000 kroner. I tillegg har vedkommende pensjonsgivende inntekt på 100 000 kroner, en pensjon tilknyttet arbeidsforholdet på 30 000 kroner og en pensjon fra en privat pensjonsordning fra utlandet på 20 000 kroner. Samlet inntekt lagt til grunn for inntektsprøvingen av barnetillegg blir etter dette:
200 000 + 100 000 + 30 000 + 20 000 = 350 000 kr
I følge andre ledd tredje punktum skal det ses bort fra utenlandske ytelser som allerede er redusert på grunn av inntektsprøving. Denne begrensingen skyldes at det ikke skal bli foretatt dobbel reduksjon av barnetillegget basert på de samme inntektene.
Etter tredje ledd skal begge foreldrenes inntekter medregnes i inntektsprøvingen i tilfeller hvor barnet bor sammen med begge foreldrene.
Har ektefellen inntekt som nevnt i andre ledd, skal det gjøres et fradrag i inntektsgrunnlaget til den som mottar barnetillegget tilsvarende en ganger folketrygdens grunnbeløp (G) før foreldrenes inntekt legges sammen. Inntekten til den som mottar barnetillegget skal ikke reduseres med 1G. Dersom inntekten til den andre av foreldrene består av pensjon, uføretrygd eller overgangsstønad fra folketrygden, skal det ikke gjøres fradrag for 1G i den inntekten. Har ektefellen både arbeidsinntekt og uføretrygd, skal arbeidsinntekten reduseres med 1G.
Dersom den andre av foreldrene mottar barnetillegg for et særkullsbarn, skal dette barnetillegget holdes utenfor når foreldrenes felles inntekt legges til grunn for beregning av barnetillegg for barn de har sammen.
Ektefellens inntekt er bare av betydning i perioden hvor den uføretrygdede hadde fellesbarn. I tilfeller hvor den uføretrygdede hadde barnetillegg for fellesbarn deler av kalenderåret, må det derfor dokumenteres hvilken inntekt både den uføretrygdede og ektefellen hadde i den perioden.
Fribeløpet er et fastsatt beløp som benyttes ved inntektsprøving av barnetillegg.
Når inntekt nevnt i andre ledd overstiger de fastsatte fribeløpene, skal barnetillegget reduseres. Det skal reduseres med et beløp som tilsvarer 50 prosent av inntekt som overstiger fribeløpet.
Det fastsettes fribeløp for beregning av barnetillegg for barn som bor sammen med begge foreldrene, og fribeløp for beregning av barnetillegg for barn som ikke bor sammen med begge foreldrene. De fastsatte fribeløpene varierer etter antall barn. For ett barn som bor sammen med begge foreldrene utgjør fribeløpet 4,6 ganger grunnbeløpet (G). For ett barn som bor sammen med èn av foreldrene utgjør fribeløpet 3,1 G. Fribeløpet økes med 0,4 G for hvert ekstra barn. Når det innvilges barnetillegg er det G på virkningstidspunktet for vedtak om barnetillegg som skal benyttes. Fribeløpene blir regulert i samsvar med endringene av G.
Når antall barn det er innvilget barnetillegg for endres, endres også fribeløpet. I slike tilfeller justeres fribeløpet forholdsmessig ut fra hvor mange måneder det har vært med de ulike fribeløpene. For at det skal være sammenlignbare størrelser, må inntektene for kalenderåret også justeres forholdsmessig for de ulike periodene.
Når barnetillegget vurderes på nytt grunnet endring fra fellesbarn/særkullsbarn til særkullsbarn/fellesbarn tas det utgangspunkt i hvilke perioder inntektene er utbetalt. Samtidig skal de ulike fribeløpene reduseres forholdsmessig ut fra periodene med barnetillegg for fellesbarn og særkullsbarn.
Eksempel:
En uføretrygdet har to barn som bor sammen med begge foreldrene. Folketrygdens grunnbeløp (G) på virkningstidspunktet 1. januar 2015 er 88 370 kroner. Fribeløpet for to fellesbarn blir:
4,6 x 88 370 + (0,4 x 88 370) = 441 850 kr
I mars flytter forsørgerne fra hverandre og den uføretrygdede får dermed særkullsbarn og nytt fribeløp fra april, måneden etter. Nytt fribeløp blir:
3,1 x 88 370 + (0,4 x 88 370) = 309 295 kr
Fordi ektefellens inntekt bare har betydning i perioden hvor den uføretrygdede hadde fellesbarn, må det dokumenteres hvilken inntekt både den uføretrygdede og ektefellen hadde i den perioden. De to fribeløpene reduseres forholdsmessig ut fra antall måneder den uføretrygdede har hatt barnetillegg med de ulike fribeløpene.
I dette tilfellet har den uføretrygdede i perioden januar til og med mars hatt et fribeløp på 441 850 kroner. Perioden utgjør tre måneder. Forholdsmessig justert ut fra dette blir fribeløpet for den perioden:
441 850 / 12 x 3 = 110 463 kr
I perioden april til desember var fribeløpet 309 295 kroner. Denne perioden utgjør 9 måneder. Forholdsmessig justert ut fra dette blir fribeløpet for den perioden:
309 295 / 12 x 9 = 231 971 kr
Dersom uføretrygden er redusert grunnet manglende trygdetid, reduseres fribeløpet tilsvarende, se femte ledd. Er uføretrygden innvilget med yrkesskadefordeler, skal ikke fribeløpet reduseres grunnet manglende trygdetid.
Det er i vedlegg til kapittel 12 tabeller som viser fribeløp for barnetillegg ut fra antall barn.
Be regning av barnetillegg når foreldrene bor sammen – redusert trygdetid
Når det søkes om barnetillegg til uføretrygd, må det dokumenteres om barnet bor sammen med èn eller begge foreldrene. Dette er styrende for hvilke inntekter som er av betydning og for hvilket fribeløp som skal benyttes.
Barnet kan anses for å bo sammen med begge foreldrene selv om han eller hun ikke bor i samme bolig som foreldrene. Dette gjelder tilfeller hvor barnet for eksempel bor på hybel på grunn av skolegang.
Når et barn bor hos gifte eller samboende fosterforeldre, anses barnet for å bo sammen med begge foreldrene. Dersom det ytes barnetillegg for dette barnet i en av fosterforeldrenes uføretrygd, skal det tas hensyn til inntekten til den andre av fosterforeldrene. Se § 12‑15 femte ledd om barnetillegg til fosterforeldre.
Eksempel:
En uføretrygdet mottar 50 prosent uføretrygd som utgjør 100 000 kroner per år. Uføretrygden er redusert ut fra en trygdetid på 30 år. Vedkommende forsørger to barn sammen med ektefellen. Fribeløpet utgjør 4,6 ganger folketrygdens grunnbeløp (G) redusert for trygdetid. Grunnbeløp pr. 1.mai 2014 er 88 370 kroner.
Barnetillegg utgjør kr 0,4 G per barn og blir ut fra § 12-15 andre ledd redusert ut fra trygdetid:
0,4 x 88 370 x 2 barn / 40 år x 30 år = 53 022 kr
Fribeløpet for to barn er: 4,6 x 88 370 + (0,4 x 88 370) / 40 år x 30 år = 331 388 kr
Ektefellen har en arbeidsinntekt på 250 000 kroner og mottar ikke ytelser fra folketrygden.
Barnetilleggene blir beregnet slik:
Den uføretrygdedes inntekt + den andre forelderens inntekt = samlet inntekt
100 000 + (350 000 – 88 370) = 361 630 kr
Deretter skal fribeløpet trekkes fra for å finne overskytende inntekt. 361 630 – 331 388 = 30 242 kr For å beregne barnetillegget må til sist 50 prosent av den overskytende inntekten trekkes fra barnetillegg for to barn. 53 022 – (30 242 x 0,50) = 37 901 kr Barnetillegg for to barn blir dermed fastsatt til 37 901 kroner. |
|
|
Beregning av barnetillegg når barnet ikke bor sammen med begge foreldrene
Det er to tilfeller hvor barnet ikke anses for å bo sammen med begge foreldrene. Dette er tilfeller hvor foreldrene ikke bor sammen, og barnet enten bor hos den som mottar uføretrygd eller hos den andre forelderen.
Eksempel 1:
En uføretrygdet er skilt og får barnetillegg for tre barn som vedkommende forsørger. Uføretrygden utgjør 343 500 kroner pr år. I tillegg til uføretrygden har vedkommende en arbeidsinntekt på 60 000 kroner. Folketrygdens grunnbeløp (G) pr. 1. mai 2014 er 88 370 kroner.
Barnetilleggene utgjør 0,4 G per barn. Barnetillegg for tre barn utgjør:
0,4 x 88 370 x 3 =106 044 kr
Fribeløp for barn som ikke bor sammen med begge foreldrene er 3,1 G. Fribeløpet økes med 0, 4 G for hvert ekstra barn. Fribeløpet for de tre barna utgjør:
3,1 x 88 370 + (0,4 x 88 370 x 2) = 344 643 kr
For å beregne barnetillegget må fribeløpet trekkes fra den uføretrygdedes samlede inntekt for å finne overskytende inntekt.
Den uføretrygdedes samlede inntekt er:
343 500 + 60 000 = 403 500 kr
For å finne den overskytende inntekten må fribeløpet for to barn kommer til fradrag i inntekten:
403 500 – 344 643 = 58 857 kr
For å beregne barnetillegget må 50 prosent av den overskytende inntekten trekkes fra barnetillegg for tre barn.
106 044 – (58 857 x 0,50) = 76 615 kr
Barnetillegg for tre barn fastsettes til 76 615 kroner.
Eksempel 2:
En person har 100 prosent uføretrygd som utgjør 250 000 kroner. I tillegg har vedkommende en arbeidsinntekt på 80 000 kroner. Personen forsørger to barn. Vedkommende er skilt og har det ene barnet boende hos seg. Det andre barnet bor hos den andre forsørgeren, men forsørges også av den uføretrygdede. Den andre forelderen mottar ikke barnetillegg. Den uføretrygdede har en samboer som er i arbeid. Samboeren har også ett barn som bor sammen med dem. Folketrygdens grunnbeløp (G) pr. 1. mai 2014 er 88 370 kroner.
Barnetillegg utgjør 0,4 G per barn. Barnetillegg for barna til den uføretrygdede utgjør:
0,4 x 88 370 x 2 = 70 696 kr
Fribeløp for barn som ikke bor med begge foreldrene er 3,1 G. Fribeløpet for to barn utgjør:
3,1 x 88 370 + (0,4 x 88 370) = 309 295 kr
Ved beregningen av barnetillegget er det kun et fribeløp fordi begge barna til den uføretrygdede bor med den ene av foreldrene. Den uføretrygdede får ikke barnetillegg for samboerens særkullsbarn og inntekten til samboeren skal heller ikke være med i beregningen av tillegget.
Den uføretrygdedes samlede inntekt er:
250 000 + 80 000 = 330 000 kr
For å finne den overskytende inntekten må fribeløpet for to barn kommer til fradrag i inntekten:
330 000 – 309 295 = 20 705 kr
For å beregne barnetillegget må 50 prosent av den overskytende inntekten trekkes fra barnetillegg for to barn.
70 696 – (20 705 x 0,50) = 60 343 kr
Barnetillegg for to barn fastsettes til 60 343 kroner.
I femte ledd fremkommer at fribeløpet skal reduseres i forhold til redusert trygdetid. Dette betyr at når en person har en uføretrygd som er beregnet med en trygdetid på for eksempel 35 år, så skal fribeløpet reduseres til 35/40 av fullt fribeløp. Etter § 12-15 andre ledd skal barnetillegget også reduseres ut fra manglende trygdetid.
Eksempel:
En person mottar uføretrygd med en fastsatt trygdetid på 18 år. Vedkommende har ett barn som bor sammen med begge foreldrene. Barnetillegget skal beregnes til 18/40 av fullt barnetillegg, jf. § 12-15 andre ledd. Ut fra folketrygdens grunnbeløp pr. 1. mai 2014, som er 88 370 kroner, utgjør dette:
(0, 40 x 88 370) x 18/40 = 15 907 kr
Fribeløpet blir beregnet til 18/40 av fullt fribeløp fastsatt etter fjerde ledd. Dette utgjør:
(4,6 x 88 370) x 18/ 40 = 182 926 kr
Departementet er i sjette ledd gitt en forskriftshjemmel for fastsettelse av nærmere bestemmelser om reduksjon av barnetillegg på grunn av inntekt. Slik forskrift er gitt 5. desember 2014 og kapittel 5 omhandler barnetillegg. Se kommentarene til forskriften §§ 5-1, 5-2 og 5-3 nedenfor.
Kapittel 5 i forskrift om uføretrygd fra folketrygden omhandler barnetillegg. Følgende bestemmelser er gitt:
De tre første bestemmelsene i kapittelet er hjemlet i folketrygdloven § 12-16 sjette ledd og blir kommentert nedenfor. § 5-4 er hjemlet i folketrygdloven § 12-15 fjerde ledd andre punktum og er kommentert i tilknytning til rundskrivet til den bestemmelsen.
Det fremkommer av § 5-1 at inntekt i kapittel 5 er slik inntekt som er definert i folketrygdloven § 12-16 andre og tredje ledd. Det vises til kommentaren til den bestemmelsen.
Med inntektsgrunnlaget menes summen av de inntekter som inngår ved inntektsprøving av barnetillegg og som er nevnt i folketrygdloven § 12-16 andre ledd. Det er altså personens samlede inntekt som har betydning for inntektsprøvingen. Når det gis barnetillegg for fellesbarn, vil inntekten til begge foreldrene ha betydning for inntektsprøvingen.
Inntektene som er nevnt er uttømmende. Dette betyr at utbetalinger av for eksempel barnetrygd ikke skal være med i inntektsprøvingen av barnetillegg. Når det gjelder fosterhjemsgodtgjørelse, se § 12-15 femte ledd og rundskrivet til den bestemmelsen.
Pensjonsgivende inntekt og inntekt fra utlandet
Uføretrygdede har rett til å ha pensjonsgivende inntekt ved siden av uføretrygden, jf. folketrygdloven § 12‑14. Selv om vedkommende ikke får redusert utbetaling av uføretrygd på grunn av denne inntekten, skal inntekten tas hensyn til ved beregning av barnetillegget.
Inntekt den uføretrygdede eller ektefellen/samboeren har fra utlandet som er tilsvarende personinntekt i skatteloven § 12-2 skal medregnes i inntektsgrunnlaget.
Bestemmelsen omhandler hvordan reduksjonen for overskytende inntekt skal gjøres når det er fastsatt to fribeløp.
Har personen flere barnekull som han eller hun forsørger, skal inntektsprøvingen av barnetillegg for barn som bor sammen med begge foreldrene (fellesbarn) og barn som ikke bor sammen med begge foreldrene (særkullsbarn) gjøres hver for seg. Det blir da fastsatt to fribeløp.
Når den uføretrygdede har flere barnekull som bor sammen med den ene av foreldrene, skal inntektsprøvingen gjøres under ett. Har for eksempel vedkommende to barn som bor med hver sin annen forelder, skal det gjøres en inntektsprøving fordi det skal fastsettes et fribeløp.
Fribeløp for beregning av barnetillegg når barn og ektefelle/samboer bor sammen med den uføretrygdede
Størrelsen på fribeløpet for barnetillegg fremkommer av folketrygdloven § 12-16 fjerde ledd. Dersom den uføretrygdede har rett til barnetillegg for barn som bor sammen med begge foreldrene, skal fribeløpet fastsettes til 4,6 ganger grunnbeløpet (G). Fribeløpet når barn ikke bor sammen med begge foreldrene skal fastsettes til 3,1 G. Fribeløpet økes med 0,4 G for hvert ekstra barn uavhengig av om dette barnet bor sammen med den ene eller begge foreldrene.
Inntektsprøvingen av barnetillegg for flere barnekull skal gjøres hver for seg. I tilfeller hvor det etter inntektsprøvingen for det ene barnekullet er igjen overskytende inntekt, skal det tas hensyn til denne inntekten ved inntektsprøvingen for det andre barnekullet. Det tas hensyn til den overskytende inntekten for å forhindre at samme inntekt blir regnet med to ganger.
Det er bare de barnetilleggene som har fribeløp lavere enn den uføretrygdedes inntekt som skal reduseres. Dersom den uføretrygdedes egen samlede inntekt er lavere enn begge fribeløpene som er fastsatt, vil det ikke være noen overskytende inntekt som det beregnes fradrag for.
Dersom ett av barnekullene bor sammen med begge foreldrene, skal det imidlertid også tas hensyn til ektefelle/samboers inntekt i disse tilfellene. For barnekullene som ikke bor sammen med begge foreldrene vil ektefelle/samboers inntekt ikke ha betydning for beregning av barnetilleggene.
Første ledd bokstav a – Inntekt mellom fribeløpene
Dette alternativet omhandler de tilfellene der inntekten til den uføretrygdede ligger mellom de to fribeløpene. I slike tilfeller skal fradrag på grunnlag av egen inntekt i sin helhet foretas i det barnetillegget som har lavest fribeløp. Barnetillegget som har høyere fribeløp enn den samlede inntekten til den uføretrygdede skal ikke reduseres.
Første ledd bokstav b – Inntekt som overstiger det høyeste fribeløpet
Dette alternativet omhandler tilfeller der inntekten til den uføretrygdede overstiger det høyeste fribeløpet. Reduksjonen for den delen av inntekten som overstiger det høyeste fribeløpet, skal fordeles i forhold til størrelsen på barnetillegget.
Det fremkommer av andre ledd at ektefelle/ samboers inntekt bare har betydning for barnetillegg til fellesbarn.
Fradrag i barnetillegg på grunnlag av ektefelles/samboers inntekt
Dersom den uføretrygdede mottar barnetillegg for felles barn, skal det også tas hensyn til ektefellens/samboerens inntekt. Ektefelle/samboers inntekt har bare betydning for barnetilleggene til felles barn. Beregning av barnetillegg for hvert av barnekullene må derfor gjøres hver for seg.
Fradrag for ektefelle/samboers inntekt skal beregnes separat etter at fradrag for den uføretrygdedes egen inntekt er fastsatt. Det er de samme inntektene som er nevnt i folketrygdloven § 12-16 andre ledd som det skal tas hensyn til ved inntektsprøving av barnetillegg ut fra ektefelles/samboers inntekt. Inntekten til ektefelle/samboer skal reduseres med inntil ett grunnbeløp (G) før inntektsprøving, jf. § 12-16 tredje ledd. Dette gjelder likevel ikke for pensjonsytelser, uføretrygd og overgangsstønad fra folketrygden.
Dersom inntekten til den uføretrygdede ikke overstiger fribeløpet for fellesbarn, fremkommer det av andre ledd at differansen mellom fribeløpet og inntekten til den uføretrygdede skal gå til fradrag i ektefellens/samboerens inntekt før inntektsprøving. I eksempel 1 og 2 nedenfor vises denne delen av beregningen ved at fribeløpet trekkes fra inntektsgrunnlaget for å finne overskytende inntekt.
Nedenfor følger eksempler på beregning av barnetillegg når det foreligger flere barnekull og to fribeløp.
Eksempel 1 – Inntekten til den uføretrygdede er mellom fribeløpene
Dette eksempelet omhandler § 5-2 første ledd bokstav a) og andre ledd. Det er folketrygdens grunnbeløp (G) pr. 1.mai 2014 som brukes i eksempelet. Dette utgjør 88 370 kroner.
En person har uføretrygd som utgjør 280 000 kroner. Vedkommende forsørger tre barn og to barn bor sammen med begge foreldrene. Ektefellen er i arbeid og har en inntekt på 400 000 kroner. Barnetilleggene utgjør 0,4 G for hvert barn. Barnetillegg for tre barn per år utgjør etter dette:
0,4 x 88 370 x 3 barn = 106 044 kr
Fribeløp for de to barna som bor med begge foreldrene er 4,6 G for det første barnet og 0,4 G for det andre barnet:
4,6 x 88 370 + (0,4 x 88 370) = 441 850 kr
Fribeløp for det barnet som ikke bor med begge foreldrene utgjør 3,1 G. Fribeløpet utgjør:
3,1 x 88 370 = 273 947 kr
Den uføretrygdedes inntekt ligger mellom de to fribeløpene på 273 947 kroner og 441 850 kroner, og fradrag for inntekten til vedkommende skal foretas i det barnetillegget som har lavest fribeløp. Dette betyr at fradrag for inntekten til vedkommende skal foretas i barnetillegget til det barnet som ikke bor med begge foreldrene.
Barnetillegg for barn som ikke bor sammen med begge foreldrene
Først skal fribeløpet trekkes fra den uføretrygdedes inntekt for å finne overskytende inntekt.
280 000 - 273 947 = 6 053 kr
Fullt barnetillegg for barnet som ikke bor sammen med begge foreldrene er:
0,4 x 88 370 = 35 348 kr
For å beregne barnetillegget må 50 prosent av den overskytende inntekten trekkes fra barnetillegg for barn som ikke bor sammen med begge foreldrene. Beregnet barnetillegg for barnet som ikke bor sammen med begge foreldrene:
35 348 – (6 053 x 0,50) = 32 321 kr
Barnetillegg for barn som ikke bor sammen med begge foreldrene blir fastsatt til
32 321 kroner.
Barnetillegg for barna som bor sammen med begge foreldrene
Den uføretrygdedes inntekt er lavere enn fribeløpet for barna som bor sammen med begge foreldrene. Det er derfor ikke grunnlag for å redusere barnetillegget på grunn av denne inntekten alene. Det gjøres fradrag for grunnbeløpet (G) i ektefellens inntekt.
Fullt barnetillegg for to barn som bor sammen med begge foreldrene er:
0,4 x 88 370 + (0,4 x 88 370) = 70 696
Ektefellens arbeidsinntekt reduseres med grunnbeløpet:
Ektefellens inntekt: 400 000 – 88 370 = 311 630 kr
Samlet inntektsgrunnlag:
280 000 + 311 630 = 591 630 kr
Fribeløpet trekkes deretter fra inntektsgrunnlaget for å finne overskytende inntekt:
591 630 – 441 850 = 149 780 kr
For å beregne barnetillegget må 50 prosent av den overskytende inntekten trekkes fra barnetillegg for barn som bor med begge foreldrene. Beregnet barnetillegg for to barn som bor sammen med begge foreldrene:
70 696 – (149 780 x 0,5) = 0 kr
Barnetillegg for barn som bor sammen med begge foreldrene blir fastsatt til 0 kroner.
Eksempel 2 – Inntekten til den uføretrygdede er mellom fribeløpene
Dette eksempelet omhandler § 5-2 første ledd bokstav a) og andre ledd. Det er folketrygdens grunnbeløp (G) pr. 1.mai 2014 som brukes i eksempelet. Dette utgjør 88 370 kroner.
En person har en uføretrygd som utgjør 330 000 kroner og en inntekt på 20 000 kroner. Til sammen utgjør dette:
330 000 + 20 000 = 350 000 kr
Vedkommende forsørger tre barn, men bare ett av barna bor sammen med begge foreldrene. Ektefellen har 50 prosent uføretrygd på 110 000 kroner og arbeidsinntekt på 90 000 kroner.
Til sammen utgjør dette:
110 000 + 90 000 = 200 000 kr
Barnetilleggene utgjør 0,4 G for hvert barn. Barnetillegg for tre barn per år utgjør etter dette:
0,4 x 88 370 x 3 barn = 106 044 kr
Fribeløp for barnet som bor sammen med begge foreldrene er 4,6 G. Fribeløpet utgjør:
4,6 x 88 370 = 406 502 kr
Fribeløp for barna som ikke bor sammen med begge foreldrene er 3,1 G for det første barnet og 0,4 G for det andre barnet. Fribeløpet utgjør:
3,1 x 88 370 + (0,4 x 88 370) = 309 295 kr
Den uføretrygdedes inntekt er mellom de to fribeløpene på 309 295 kroner og 406 502 kroner. Fradrag for inntekten til vedkommende skal foretas i det barnetillegget som har lavest fribeløp. Dette betyr at fradraget skal foretas i barnetillegget til barna som ikke bor sammen med begge foreldrene.
Barnetillegg for barna som ikke bor sammen med begge foreldrene
Først skal fribeløpet trekkes fra den uføretrygdedes inntekt for å finne overskytende inntekt.
350 000 – 309 295 = 40 705 kr
Fullt barnetillegg for barna som ikke bor sammen med begge foreldrene er:
0, 4 x 88 370 + (0,4 x 88 370) = 70 696 kr
For å beregne barnetillegget må 50 prosent av den overskytende inntekten trekkes fra barnetillegg for barna som ikke bor sammen med begge foreldrene. Beregnet barnetillegg for to barn som ikke bor sammen med begge foreldrene:
70 696 – (40 705 x 0,5) = 50 343 kr
Barnetillegg for barna som ikke bor sammen med begge foreldrene blir fastsatt til
50 343 kroner.
Barnetillegg for barna som bor sammen med begge foreldrene
Den uføretrygdedes inntekt er lavere enn fribeløpet for barna som bor sammen med begge foreldrene. Det er derfor ikke grunnlag for å redusere barnetillegget på grunn av denne inntekten alene. Det gjøres fradrag for grunnbeløpet (G) i ektefellens inntekt.
Fullt barnetillegg for barnet som bor sammen med begge foreldrene:
0,4 x 88 370 = 35 348 kr
Ektefellens arbeidsinntekt reduseres med grunnbeløpet:
90 000 – 88 370 = 1 630 kr
Ektefellens inntekt etter reduksjon:
110 000 + 1 630 = 111 630 kr
Samlet inntektsgrunnlag:
350 000 + 111 630 = 461 630 kr
Fribeløpet trekkes deretter fra inntektsgrunnlaget for å finne overskytende inntekt:
461 630 – 406 502 = 55 128 kr
For å beregne barnetillegget må 50 prosent av den overskytende inntekten trekkes fra barnetillegg for barnet som bor med begge foreldrene. Beregnet barnetillegg for barnet som bor sammen med begge foreldrene:
35 348 – (55 128 x 0,5) = 7 784 kr
Barnetillegg for barnet som bor sammen med begge foreldrene blir fastsatt til 7 784 kroner.
Dette eksempelet omhandler § 5-2 første ledd bokstav b) og andre ledd. Det er folketrygdens grunnbeløp (G) pr. 1.mai 2014 som brukes i eksempelet. Dette utgjør 88 370 kroner.
En person har uføretrygd som utgjør 300 000 kroner. I tillegg har vedkommende en inntekt på 80 000 kroner og en pensjonsutbetaling fra utlandet på 50 000 kroner. Til sammen utgjør dette:
300 000 + 80 000 + 50 000 = 430 000 kr
Den uføretrygdede forsørger to barn, og et av barna bor sammen med begge foreldrene.
Ektefellen har en arbeidsinntekt på 420 000 kroner.
Barnetilleggene utgjør 0,4 G for hvert barn. Barnetillegg for to barn per år utgjør etter dette:
0, 4 x 88 370 x 2 barn = 70 676 kr
Fribeløp for barnet som bor sammen med begge foreldrene er 4,6 G. Fribeløpet utgjør:
4,6 x 88 370 = 406 502 kr
Fribeløp for barnet som ikke bor sammen med begge foreldrene er 3,1 G. Fribeløpet utgjør:
3,1 x 88 370 = 273 947 kr
Differanse mellom fribeløpene:
406 502 – 273 947 = 132 555 kr
Den uføretrygdedes inntekt overstiger de to fribeløpene og fradrag for overskytende inntekt skal fordeles forholdsmessig mellom de to barnekullene.
Barnetillegg for barnet som ikke bor sammen med begge foreldrene
Beregning av barnetillegg for barnet som ikke bor sammen med begge foreldrene foretas på grunnlag av det laveste fribeløpet. Først skal det høyeste fribeløpet trekkes fra den uføretrygdedes inntekt for å finne overskytende inntekt. Fribeløpet for barn som bor sammen med begge foreldrene er det høyeste. Deretter skal differansen mellom de to fribeløpene gå til fradrag i barnetillegget med lavest fribeløp.
430 000 – 406 502 = 23 498 kr
Fradrag for overskytende inntekt:
23 498 x 0,50 = 11 749 kr
Fullt barnetillegg for ett barn utgjør:
0,4 x 88 370 = 35 348 kr
Beregning av forholdsmessig fradrag for den uføretrygdedes inntekt:
11 749 x 35 348/ 70 676 = 5 876 kr
Beregning av fradrag for differansen mellom de to fribeløpene:
132 555 x 0,50 = 66 278 kr
Beregnet barnetillegg for barnet som ikke bor med begge foreldrene:
35 348 – 5 876 – 66 278 = 0 kr
Barnetillegg for barnet som ikke bor sammen med begge foreldrene blir fastsatt til 0 kroner.
Barnetillegg for barna som bor sammen med begge foreldrene
Beregning av barnetillegg for barnet som bor sammen med begge foreldrene.
Barnetillegget for barnet som bor sammen med begge foreldrene skal reduseres med ektefellens inntekt.
Ektefellens arbeidsinntekt reduseres med grunnbeløpet:
420 000 – 88 370 = 331 630 kr
Fullt barnetillegg for ett barn utgjør:
0,4 x 88 370 = 35 348 kr
Beregning av forholdsmessig fradrag for den uføretrygdedes inntekt:
11 749 x 35 348/ 70 676 = 5 876 kr
Fradrag for ektefellens inntekt:
331 630 x 0,50 = 165 815 kr
Beregnet barnetillegg for barnet som bor sammen med begge foreldrene:
35 348 – 5 876 – 165 815 = 0 kr
Barnetillegg for barnet som bor sammen med begge foreldrene blir fastsatt til 0 kroner.
Eksempel 4 - Inntekten til den uføretrygdede overstiger fribeløpene
Dette eksempelet omhandler § 5-2 første ledd bokstav b) og andre ledd. Det er folketrygdens grunnbeløp (G) pr. 1.mai 2014 som brukes i eksempelet. Dette utgjør 88 370 kroner.
En person har uføretrygd som utgjør 200 000 kroner. I tillegg har vedkommende en inntekt på 300 000 kroner. Til sammen utgjør dette:
200 000 + 300 000 = 500 000 kr
Den uføretrygdede forsørger fire barn, og et av barna bor sammen med begge foreldrene.
Ektefellen har en arbeidsinntekt på 250 000 kroner.
Barnetilleggene utgjør 0,4 G for hvert barn. Barnetillegg for fire barn per år utgjør etter dette:
0, 4 x 88 370 x 4 = 141 392 kr
Fribeløp for barnet som bor sammen med begge foreldrene er 4,6 G. Fribeløpet utgjør:
4,6 x 88 370 = 406 502 kr
Fribeløp for barna som ikke bor sammen med begge foreldrene er 3,1 G. Fribeløpet økes med 0,4 G for hvert ekstra barn og utgjør:
3,1 x 88 370 + (0,4 x 88 370 x 2) = 344 643 kr
Differanse mellom fribeløpene:
406 502 – 344 643 = 61 859 kr
Den uføretrygdedes inntekt overstiger de to fribeløpene og fradrag for overskytende inntekt skal fordeles forholdsmessig mellom de to barnekullene.
Barnetillegg for barnet som ikke bor sammen med begge foreldrene
Beregning av barnetillegg for barna som ikke bor sammen med begge foreldrene foretas på grunnlag av det laveste fribeløpet. Først skal det høyeste fribeløpet trekkes fra den uføretrygdedes inntekt for å finne overskytende inntekt. Fribeløpet for barn som bor sammen med begge foreldrene er det høyeste. Deretter skal differansen mellom de to fribeløpene gå til fradrag i barnetillegget med lavest fribeløp.
500 000 - 406 502 = 93 498 kr
Fradrag for overskytende inntekt:
93 498 x 0,50 = 46 749 kr
Fullt barnetillegg for barna utgjør:
0,4 x 88 370 x 3 = 106 044 kr
Beregning av forholdsmessig fradrag for den uføretrygdedes inntekt:
46 749 x 106 044 / 141 392 = 35 062 kr
Beregning av fradrag for differansen mellom de to fribeløpene:
61 859 x 0,50 = 30 930 kr
Beregnet barnetillegg for barna som ikke bor med begge foreldrene:
106 044 – 35 062 – 30 930= 40 052 kr
Barnetillegg for barna som ikke bor sammen med begge foreldrene fastsettes til
40 052 kroner.
Barnetillegg for barnet som bor sammen med begge foreldrene
Beregning av barnetillegg for barnet som bor sammen med begge foreldrene.
Barnetillegget for barnet som bor sammen med begge foreldrene skal reduseres med ektefellens inntekt.
Ektefellens arbeidsinntekt reduseres med grunnbeløpet:
250 000 – 88 370 = 161 630 kr
Fullt barnetillegg for ett barn utgjør:
0,4 x 88 370 = 35 348 kr
Beregning av forholdsmessig fradrag for den uføretrygdedes inntekt:
35 062 x 35 348/ 141 392 = 8 766 kr
Fradrag for ektefellens inntekt:
161 630 x 0,50 = 80 815 kr
Beregnet barnetillegg for barnet som bor sammen med begge foreldrene:
35 348 – 8 766 – 80 815 = 0 kr
Barnetillegg for barnet som bor sammen med begge foreldrene fastsettes til 0 kroner.
Bestemmelsen omhandler endring av den fastsatte inntekten for personer som har uføretrygd. Når grunnbeløpet endres, skal inntekter som inngår i inntektsgrunnlaget etter § 5-1 omregnes med samme faktor som grunnbeløpet. Dette gjelder alle inntekter i inntektsgrunnlaget, unntatt alderspensjon, avtalefestet pensjon for medlemmer av Statens pensjonskasse før fylte 65 år og avtalefestet pensjon som omfattes av AFP-tilskottsloven.