Utarbeidet av Rikstrygdeverket, Internasjonalt kontor
Endret 31.01.2008 av NAV Drift og utvikling, Fag drift og utvikling, Pensjon og ytelser
Sist endret 03.03.09 jf overskriftene:
Søknad om frivillig medlemskap
§ 2-7 andre ledd, sjette strekpunkt:
Personer som besøker nære slektninger i Norge
Kvinner bosatt i utlandet som kommer til Norge for å føde
Rene turistopphold uten at vedkommende har annen tilknytning til Norge
Opptak med full trygdedekning - praktisering av vilkårene i første og andre ledd
§ 2-7 femte ledd - virkningstidspunkt
Frivillig medlemskap i folketrygden er bare aktuelt når vedkommende person ikke er pliktig medlem under oppholdet i Norge. I tilfeller der det blir spørsmål om opptak i folketrygden, må det derfor undersøkes om oppholdet i Norge gir grunnlag for pliktig medlemskap. De to kjennetegnene for pliktig medlemskap under opphold i Norge er bosetting, jf. § 2-1 , og arbeid i annens tjeneste i Norge, jf. § 2-2 . Se merknadene til disse paragrafene.
Utenlandske statsborgere som ønsker å være medlemmer i folketrygden mens de er arbeidstakere i Norge hos en fremmed stat eller en mellomfolkelig organisasjon eller arbeidstakere hos slike personer, kan søke om frivillig medlemskap etter § 2-7 . Også vedkommendes ektefelle og barn kan på visse vilkår få frivillig medlemskap i trygden, se § 2-11 med merknader.
Avgiftsgrunnlag og avgiftssatser for frivillig medlemskap er omtalt i merknadene til § 23-4 .
Innkreving av avgift og fastsetting av pensjonsgivende inntekter er omtalt i merknadene til folketrygdloven kapittel 24.
Søknad om frivillig medlemskap settes fram for det lokale NAV kontoret på oppholdsstedet eller bostedet på fastsatt blankett, NAV - 02-07.05.
Etter at NAV forvaltning har gjort vedtak og eventuelt fastsatt hvilken prosentsats som skal trekkes i trygdeavgift, sendes saken til NAV Utland som krever inn eventuell avgift, jf. § 23-4 .
Bortsett fra de særlige avgiftsbestemmelser som gjelder ved frivillig medlemskap i folketrygden, har frivillige medlemmer under oppholdet i Norge rettigheter og plikter som pliktige medlemmer.
[Endret 5/06]
For dem som er bosatt i Norge, men er frivillig medlem etter § 2-7 fordi de er unntatt fra pliktig trygd etter § 2-11 , vil reglene i § 2-14 om opphør av medlemskap under midlertidig opphold i utlandet, ikke få anvendelse. § 2-14 gjelder bare for personer som er pliktig medlemmer.
Et frivillig medlemskap etter § 2-7 gjelder bare så lenge vedkommende oppholder seg i Norge. Verken bosatte (for eksempel utenlandske statsborgere ansatt i ambassade m.v.) eller andre som er frivillig medlem etter § 2-7 under opphold i Norge, er dekket av folketrygden under opphold i utlandet. Dette gjelder også for kortvarige utenlandsopphold. Studenter som har frivillig medlemskap under studieopphold i Norge beholder imidlertid medlemskap under studietur i utlandet, når utlandsturen er en integrert del av utdanningsopplegget hjemme i Norge.
Dersom utenlandsoppholdet innebærer at vedkommende må anses å ha flyttet fra Norge, opphører medlemskapet også i forhold til eventuelle senere opphold her i landet, jf. § 2‑15 .
EØS-avtalen kan gi andre regler om trygd under opphold i utlandet for bl.a. ambassadepersonell m.v. Se EØS-rundskrivet hovednummer 40.
Etter § 2-7 første ledd kan søknaden om frivillig medlemskap bare innvilges dersom det etter en samlet vurdering av søkerens situasjon er rimelig at han eller hun blir medlem i folketrygden.
Når det gjelder vurderingen av om en søknad om medlemskap under opphold i Norge kan innvilges, er rimelighetsvurderingen beskrevet nærmere under andre ledd nedenfor.
Andre ledd nevner en del momenter som det skal tas hensyn til ved den skjønnsmessige vurderingen etter første ledd. Oppregningen er ikke uttømmende når det gjelder hvilke forhold det kan tas hensyn til ved vurderingen. Det vil for eksempel også kunne legges vekt på søkerens helse, slik at dårlig helse vil kunne medføre at søknaden bør avslås.
Har søkeren tidligere vært medlem i folketrygden, er dette et moment som taler for opptak. Særlig gjelder det dersom det eller de tidligere medlemskap har vært av lengre varighet. At søkeren ikke har vært medlem tidligere, er imidlertid ikke til hinder for opptak dersom det av andre grunner er rimelig.
[Endret 5/06]
Er søkeren tilfredsstillende dekket i en utenlandsk trygdeordning, kan det ikke være noen rimelig grunn til å gi opptak. Forutsetningen er at den trygdeordning søkeren er med i også yter stønad for stønadstilfeller som oppstår under oppholdet i Norge. Det bør heller ikke gis opptak dersom søkeren allerede er dekket ved privat forsikring. Når det gjelder studenter som har fått opphold i Norge i medhold av EØS-avtalens oppholdsdirektiv skal de være dekket enten i hjemlandets trygdeordning eller ved privat forsikring. De er på dette grunnlaget unntatt både pliktig og frivillig medlemskap i trygden. (Se merknader under pkt 2‑13 andre ledd - forskrifter og hovednummer 40 pkt 2.20.3 om studenter i Norge.)
EØS—studenter som verken har trygdedekning fra hjemlandet eller privat dekning, men som på annet grunnlag har fått lovlig opphold i riket, kan få frivillig opptak i helsedelen.
Dersom søkerens ektefelle er medlem i trygden taler dette for opptak.
Som det framgår av merknadene til fjerde ledd har forsørget ektefelle til frivillige medlemmer rett til tilsvarende opptak. Henvisningen i andre ledd tredje strekpunkt er tatt inn med tanke på tilfeller der søkeren vurderes selvstendig, f. eks. en ektefelle som ikke er forsørget eller som ønsker en trygdedekning som avviker fra det som kan gis etter fjerde ledd.
Det skal legges vekt på oppholdets varighet. Etter fast praksis er det satt som vilkår at oppholdet i Norge skal vare utover tre måneder. Regelverket som er knyttet til folketrygden er tilpasset medlemskap av lengre varighet og derfor lite egnet til regulering av helt kortvarige opphold i Norge.
Det skal også tas hensyn til den tilknytning søkeren ellers har til det norske samfunnet. Dette kan både være tilknytning som har gitt seg utslag i tidligere medlemskap, jf. andre ledd første strekpunkt, og tilknytning opparbeidet under omstendigheter som ikke har medført medlemskap i folketrygden, for eksempel tilknytning til norsk næringsliv eller norske samfunnsinteresser i utlandet eller arbeid som næringsdrivende i Norge uten at vedkommende har vært bosatt.
En del praktiske tilfellegrupper
Studenter og skoleelever som skal gjennomføre studier eller skolegang i Norge av inntil ett års varighet
Skal studiet eller skolegangen i Norge vare i minst 12 måneder, vil studenten eller skoleeleven måtte anses som bosatt og derfor være pliktig medlem fra ankomsten. Et studium eller skolegang i Norge bør imidlertid ikke anses å gi grunnlag for pliktig medlemskap som bosatt, selv om studenten eller skoleeleven i umiddelbar tilslutning til avslutningen av studiet eller skolegangen fortsetter oppholdet i Norge i et kortere tidsrom slik at det sammenhengende oppholdet blir på 12 måneder eller noe lengre. Også i disse tilfellene vil det derfor være aktuelt med frivillig medlemskap i folketrygden. Som hovedregel kan det bare gis opptak etter tredje ledd bokstav b som omfatter stønad ved helsetjenester m.v.
Kravet om opphold utover tre måneder gjelder også her, se andre ledd fjerde og femte strekpunkt.
Personer som besøker nære slektninger Norge
Dersom slike besøksopphold varer utover tre måneder, jf. andre ledd fjerde og femte strekpunkt, kan det gis opptak med rett til stønad ved helsetjenester m.v. I praksis vil frivillig medlemskap bare være aktuelt for andre nære slektninger enn forsørget ektefelle og barn under 18 år. Forsørget ektefelle og barn under 18 år til en person som er medlem i folketrygden, har rett til stønad ved helsetjenester etter § 5-2 andre ledd under opphold i Norge.
Personer som er bosatt i utlandet, men har frivillig medlemskap etter § 2‑8
Ved ferie- og besøksopphold i Norge som varer i inntil tre måneder, anses slike personer etter tidligere praksis som medlem i folketrygden, med samme trygdedekning som det frivillige medlemskapet i utlandet omfatter. Skal oppholdet i Norge vare lenger, kan vedkommende søke trygdekontoret på oppholdsstedet om frivillig opptak etter § 2‑7 . Søknaden vil i slike tilfeller normalt kunne innvilges.
Kvinner bosatt i utlandet som kommer til Norge for å føde
I praksis dreier det seg gjerne om norske kvinner som tidligere har vært bosatt i Norge og som tar opphold hos foreldre eller andre nære slektninger i Norge. Det er funnet rimelig at det gis opptak med rett til stønad ved helsetjenester i forbindelse med svangerskapet og fødselen. Trygdedekningen vil også omfatte stønad ved helsetjenester i forbindelse med sykdom som måtte inntre uten at den har sammenheng med svangerskapet og fødselen. Medlemskapet gir ikke rett til ytelser utover stønad til helsetjenester, som for eksempel engangsstønad etter § 14‑12 . Det er redegjort for denne praksis i ankesak for Trygderetten uten at Trygderetten har hatt noe å bemerke. Kravet om at oppholdet i Norge skal vare utover tre måneder gjelder også her.
Det understrekes at praksisen med begrenset opptak bare gjelder tilfeller der vedkommende kvinne tar opphold i Norge med det hovedformål å gjennomføre fødselen her. Er hovedformålet med oppholdet et annet, slik som studier ved norsk lærested eller arbeid for fremmed stat eller mellomfolkelig organisasjon, bør det kunne gis opptak med rett til trygdedekning som nevnt i § 2-7 tredje ledd, uten de begrensninger som er beskrevet ovenfor, selv om det er på det rene at svangerskapet var innledet før søknad ble satt fram.
Personer som har fått innvilget arbeids- og oppholdstillatelse i refleksjonsperiode
[Tilføyd 1/08]
Refleksjonsperiode er en begrenset arbeids- eller oppholdstillatelse som kan gis til personer som antas å være utsatt for menneskehandel. Intensjonen med refleksjonsperioden er at personer skal kunne motta hjelp og tiltak blant annet for å bryte med bakmenn. Videre vil det være aktuelt for reflektanter å bistå norske myndigheter i forbindelse med etterforskning. Tillatelsen gis for seks måneder for personer som ellers ikke har lovlig opphold i Norge. Personer som har fått ovennevnte oppholdstillatelse i refleksjonsperioden uten å være i arbeid regnes ikke som pliktige medlemmer.
Arbeids- og velferdsdirektoratet har funnet det rimelig at personer som har fått seks måneders opphold i refleksjonsperiode uten å arbeide her, etter søknad får innvilget frivilllig medlemskap med rett til dekning ). Det vil i praksis omfatte stønad ved helsetjenester etter "kapittel 5 , og engangsstønad ved fødsel og adopsjon etter "kapittel 14 .
Det frivillige medlemskapet gjelder så lenge vedkommende oppholder seg i Norge og så lenge vedkommende har lovlig opphold. Medlemskapet gis virkning fra det tidspunkt søknad om frivillig medlemskap mottas.
Personer som kommer til Norge for å få medisinsk behandling
Det kan ikke være rimelig å gi opptak i slike tilfeller.
I en del av tilfellene ville § 5-26 avskjære rett til stønad for den sykdom det søkes behandling for, selv om opptak ble gitt. Søknaden bør imidlertid avslås uansett hvordan tilfellet stiller seg i forhold til § 5-26.
Rene turistopphold uten at vedkommende har annen tilknytning til Norge
Selv om slike opphold skulle vare utover tre måneder, anses det at det ikke kan være rimelig å gi opptak.
Opptak med full trygdedekning - Praktiseringen av vilkårene i første og andre ledd
Vilkårene for å bli medlem etter § 2-7 første og andre ledd er felles for søknad om opptak i sykestønadsdelen og opptak med full trygdedekning. Det er likevel klart at det må kreves en sterkere tilknytning for opptak med full trygdedekning enn for opptak bare i sykestønadsdelen. Det må her også tas i betraktning at enkeltstående, kortvarige opptak i pensjonsdelen vil gi medlemmet svært begrensede rettigheter på grunn av kravene om forutgående medlemskap og opptjeningstid for rett til stønad.
Etter dette vil opptak med full trygdedekning i hovedsak bare være aktuelt for personer som er bosatt i Norge, men som er unntatt fra folketrygden etter § 2-11 . Utover denne gruppen vil en kunne vurdere å gi opptak med full trygdedekning for ikke bosatte selvstendig næringsdrivende som måtte ønske slikt opptak. Dette er imidlertid lite praktisk på grunn av den høye avgift som i tilfelle må betales. Det kan ikke utelukkes at andre enn de nevnte vil kunne gis opptak med full trygdedekning, men det vil da måtte foreligge helt særegne omstendigheter.
Dersom andre personer enn de nevnte søker om opptak med full trygdedekning, bør NAV lokalt/ NAV forvaltning gjøre oppmerksom på de særlige krav som gjelder for opptak med slik dekning og den begrensede nytte vedkommende vil ha av det, slik at søkeren eventuelt kan begrense søknaden til sykestønadsdelen når mulighet for opptak i pensjonsdelen ikke er til stede.
Etter § 2-7 tredje ledd er det to alternativer for den trygdedekning som kan gis.
Det ene alternativet er full trygdedekning, det vil si dekning etter alle lovens stønadskapitler.
Det andre alternativet er dekning etter kapitlene 5, 8, 9 og 14, det vil si ved stønad ved helsetjenester, sykepenger, stønad ved barns og andre nære pårørendes sykdom og ytelser ved fødsel og adopsjon.
Det er ikke adgang til å gi opptak bare i pensjonsdelen. Det kan heller ikke gis dekning bare for stønad ved helsetjenester (kapittel 5). Som det er redegjort for foran, er det gjort et begrenset unntak for kvinner bosatt i utlandet som kommer til Norge for å føde .
Har søkeren med seg forsørget ektefelle og barn under 18 år, skal også disse opptas i trygden med samme trygdedekning som søkeren dersom de ønsker det, og det ikke foreligger særlige grunner som taler mot at de blir medlemmer.
Fjerde ledd utelukker imidlertid ikke at en søknad fra ektefellen vurderes på selvstendig grunnlag etter første ledd, dersom omstendighetene i saken tilsier dette.
Dersom det gis opptak i trygden, gjelder medlemskapet som hovedregel tidligst fra det tidspunkt søknaden ble mottatt i NAV forvaltning. Er det søkt om trygd fra et tidligere tidspunkt, kan trygden gis tilbakevirkning dersom det ikke er inntrådt et stønadstilfelle og det for øvrig anses rimelig.
Etter tidligere, fast praksis anses det ikke rimelig å gi trygden tilbakevirkning dersom et stønadstilfelle allerede er inntrådt når søknad settes fram. Er det ikke inntrådt noe stønadstilfelle, anses det som hovedregel rimelig å gi medlemskapet tilbakevirkning. Det vil i hovedsak bare være i forbindelse med opptak med fulle rettigheter at søkeren har ønske om at trygdedekningen skal gjelde for et tidsrom før søknadstidspunktet. Kravet om at det ikke skal ha inntrådt et stønadstilfelle gjelder imidlertid også i slike saker.
Når det gjelder opphør av det frivillige medlemskapet, se merknadene til § 2‑15 .